﻿36 
  E. 
  AULERZ, 
  BIDRAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI. 
  

  

  Detta 
  senare 
  består 
  af 
  rektangulära 
  celler 
  med 
  förtjockade 
  

   väggar, 
  som 
  nästan 
  äro 
  silrörslikt 
  genombrutna. 
  Kärlknippena 
  

   äro 
  omgifna 
  af 
  en 
  strängskida, 
  som 
  i 
  början 
  består 
  af 
  tunn- 
  

   A'^äggiga 
  celler, 
  men 
  hvilkas 
  membraner 
  sedan 
  förtjockas 
  och 
  

   brunfärgas 
  af 
  jodzinkklorid. 
  (fig. 
  25). 
  

  

  Azalea 
  iudica 
  L. 
  (E'ig. 
  11 
  — 
  15). 
  

  

  Knoppfjällen 
  omkring 
  blommorna 
  på 
  denna 
  buske 
  äro 
  

   omvändt 
  äggrunda, 
  fjälliga 
  och 
  efter 
  hela 
  sin 
  längd 
  bruna. 
  

   De 
  yttre 
  fjällen 
  förblifva 
  gröna 
  och 
  utväxa 
  till 
  örtblad. 
  Den 
  

   trubbiga 
  spetsen 
  förlänger 
  sig 
  uppåt, 
  blir 
  starkt 
  klorofyll- 
  

   förande 
  och 
  utvecklas 
  till 
  en 
  bladskifva. 
  Fjällets 
  mellersta 
  

   och 
  nedre 
  del 
  undergår 
  en 
  sträckning 
  och 
  utdrages 
  till 
  blad- 
  

   skaft. 
  De 
  inre 
  och 
  flesta 
  fjällen 
  antaga 
  en 
  starkt 
  brun 
  färg,, 
  

   blifva 
  hårda 
  och 
  torra 
  samt 
  afi'alla 
  efter 
  blommornas 
  utveck- 
  

  

  Yttre 
  epidermis 
  celler 
  äro 
  i 
  tvärsnitt 
  rundadt 
  qvadratiska, 
  

   i 
  längdsnitt 
  rektangulära. 
  De 
  äro 
  försedda 
  med 
  en 
  förtjockad 
  

   och 
  kutikulariserad 
  yttervägg; 
  sidoväggarne 
  (på 
  längden) 
  ega 
  

   talrika, 
  på 
  bredden 
  utdragna 
  porer. 
  På 
  denna 
  epidermis 
  före- 
  

   komma 
  tre 
  olika 
  slags 
  trikombildningar: 
  1) 
  korta, 
  encelliga^ 
  

   tjockväggiga, 
  som 
  hafva 
  ett 
  tagglikt 
  utseende, 
  2) 
  breda, 
  fler- 
  

   celliga, 
  långsträckta 
  fjäll. 
  De 
  utgå 
  från 
  en 
  af 
  flera 
  rundade 
  

   celler 
  bildad 
  fot, 
  som 
  åter 
  utgår 
  från 
  en 
  tandlik 
  utbugtning 
  

   af 
  fjällets 
  yttre 
  sida. 
  Det 
  från 
  foten 
  utgående 
  fjället 
  består 
  

   af 
  tätt 
  sammanpackade, 
  smala 
  parallelt 
  löpande 
  sklerenkym- 
  

   celler. 
  De 
  äro 
  bruna 
  till 
  färgen 
  och 
  bidraga 
  att 
  gifva 
  fjällen 
  

   dessas 
  bruna 
  utseende. 
  3) 
  Tunglikt 
  jembreda, 
  hartsförande 
  

   kolleterer. 
  

  

  Inre 
  epidermis 
  celler 
  äro 
  af 
  samma 
  form 
  som 
  den 
  

   yttres, 
  men 
  smalare. 
  Trikombildning 
  förekommer 
  här 
  spar- 
  

   samt 
  och 
  nästan 
  endast 
  mot 
  fjällets 
  spets. 
  Klyföppningar 
  

   saknas. 
  

  

  Under 
  inre 
  epidermis 
  och 
  tätt 
  förenade 
  med 
  dennas 
  

   inre 
  kant 
  ligga 
  1 
  — 
  3 
  rader 
  af 
  tjockväggiga 
  sklerenkymceller 
  

   af 
  egendomlig 
  form 
  (fig. 
  11 
  — 
  12). 
  Uti 
  tvärsnitt 
  äro 
  de 
  inåt 
  

   rektangulära 
  (de 
  flesta) 
  med 
  raka 
  tätt 
  intill 
  hvarandra 
  slu- 
  

   tande 
  väggar. 
  Stundom 
  afsmalna 
  de 
  något 
  emot 
  inre 
  sidan. 
  

   Midt 
  för 
  medelnerven 
  ligga 
  dessa 
  celler 
  tre 
  rader 
  djupt, 
  då 
  de 
  

  

  