﻿4(3 
  E. 
  ADLERZ, 
  BIDRAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI. 
  

  

  Den 
  mellersta 
  yttre 
  delen 
  af 
  kärlknippena 
  utmärker 
  sig 
  

   genom 
  förekomsten 
  af 
  långa 
  sklerenkymceller 
  eller, 
  som 
  denna 
  

   väfnad 
  förut 
  blifvit 
  kallad, 
  bastsklerenkym. 
  Dessa 
  färgas 
  gula 
  

   af 
  jodzinkklorid, 
  men 
  öfriga 
  delen 
  af 
  kärlknippet 
  blåfärgas. 
  

  

  Uti 
  öfre 
  delen 
  af 
  kärlknippena 
  förekommer 
  sklerenkymet 
  

   ej 
  blott 
  utanför 
  bastet, 
  utan 
  omgifver 
  hela 
  knippet 
  i 
  form 
  af 
  en 
  

   ring, 
  bestående 
  af 
  två 
  eller 
  flera 
  cellrader. 
  Stundom 
  inskjuta 
  

   rader 
  af 
  några 
  få 
  sklerenkymceller 
  uti 
  kärlknippets 
  inre 
  från 
  

   den 
  omgifvande 
  ringen. 
  Ofta 
  förtjockas 
  hela 
  kärlknippet 
  utom 
  

   silrören. 
  Alla 
  dessa 
  väfnader 
  färgas 
  nu 
  gula 
  af 
  jodzinkklorid. 
  

  

  Amygdalus 
  nana 
  L. 
  (Fig. 
  21). 
  

  

  Fjällen 
  äro 
  till 
  formen 
  triangulära-lansettlika, 
  korta 
  samt 
  

   ganska 
  fasta. 
  De 
  yttre 
  äro 
  något 
  bukiga 
  samt 
  helt 
  och 
  hållet 
  

   bruna, 
  de 
  inre 
  nästan 
  platta 
  med 
  öfre 
  delen 
  brun, 
  men 
  basen 
  

   ofärgad. 
  

  

  Yttre 
  epidermis 
  celler 
  äro 
  af 
  vanlig 
  form. 
  samt 
  fyllas 
  snart 
  

   af 
  ett 
  brunt 
  harts. 
  Detta 
  orsakar, 
  att 
  nämda 
  cellers 
  mem- 
  

   braner 
  äro 
  starkt 
  brunfärgade. 
  En 
  temligen 
  tjock 
  Ijusfärgad 
  

   kutikula 
  begränsar 
  cellernas 
  yttre 
  kanter 
  och 
  sträcker 
  sig 
  äfven 
  

   in 
  emellan 
  de 
  särskilda 
  cellerna. 
  Mellan 
  denna 
  ljusa 
  kuti- 
  

   kula 
  och 
  den 
  bruna 
  cellväggen 
  är 
  gränsen 
  ganska 
  skarp. 
  På 
  

   tangentiela 
  snitt 
  synas 
  cellernas 
  membraner 
  vara 
  på 
  inre 
  sidan 
  

   ojemna 
  liksom 
  anfrätta 
  af 
  hartset, 
  hvilket 
  ofta 
  är 
  fallet 
  med 
  

   dylika 
  hartsfylda 
  celler. 
  Jodzinkklorid 
  visar 
  de 
  vanliga 
  reak- 
  

   tionerna. 
  Epidermiscellerna 
  på 
  fjällets 
  insida 
  äro 
  mindre, 
  med 
  

   tunnare 
  kutikula. 
  Trikomer 
  finnas 
  blott 
  i 
  fjällens 
  kanter. 
  I 
  

   spetsen 
  på 
  yngre 
  fjäll 
  förekomma 
  kolleterer. 
  

  

  Fjällens 
  grundmassa 
  företer 
  — 
  oafsedt 
  den 
  olika 
  bygg- 
  

   naden 
  hos 
  yttre 
  och 
  inre 
  fjäll 
  — 
  den 
  för 
  många 
  knoppfjäll 
  så 
  

   karakteristiska 
  egendomligheten 
  att 
  differentieras 
  uti 
  en 
  öfre 
  

   skyddande 
  del 
  med 
  döda 
  celler 
  och 
  en 
  nedre, 
  som 
  förenar 
  det 
  

   skyddande 
  organet 
  med 
  stammen 
  och 
  derföre 
  utgöres 
  af 
  lef- 
  

   vande 
  celler. 
  Den 
  öfre 
  delens 
  celler 
  fyllas 
  med 
  harts. 
  Dessa 
  

   äro 
  polyedriska, 
  olikformiga, 
  med 
  bruna, 
  tjocka, 
  ofta 
  kollenky- 
  

   matiskt 
  uppsvälda 
  väggar. 
  De 
  färgas 
  ännu 
  mera 
  intensivt 
  bruna 
  

   af 
  jodzinkklorid. 
  Innehållet 
  är 
  harts, 
  sedan 
  ofta 
  luft. 
  Hartset 
  

   uppträder 
  under 
  form 
  af 
  korn 
  eller 
  droppar. 
  Då 
  membranerna 
  

   ej 
  äro 
  kollenkymatiskt 
  uppsvälda, 
  äro 
  de 
  fasta 
  och 
  förkorkade, 
  

   som 
  isynnerhet 
  är 
  fallet 
  med 
  de 
  yttre 
  fjällen. 
  De 
  angripas 
  ej 
  

  

  