﻿58 
  E. 
  AL»LERZ, 
  BIDRAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI, 
  

  

  3) 
  Koncentriska 
  korklager 
  förekomma 
  kring 
  slemkaviteter 
  

   och 
  kärlknippen 
  {Heritierd). 
  De 
  ha 
  samma 
  lokala 
  uppgift 
  som 
  

   föregående 
  väfnad. 
  

  

  Angående 
  utvecklingen 
  af 
  dessa 
  korkväfnader 
  får 
  jag 
  

   hänvisa 
  till 
  hvad, 
  som 
  blifvit 
  sagdt 
  vid 
  hvarje 
  fjäll 
  särskildt. 
  

  

  Sekretbehållarne 
  uppträda 
  dels 
  såsom 
  kristallsäckar 
  och 
  

   dels 
  såsom 
  harts-(slem)-säckar. 
  De 
  förra 
  hafva 
  den 
  största 
  ut- 
  

   bredningen. 
  Ofta 
  ligga 
  dessa 
  i 
  rader 
  uti 
  fjällets 
  midt 
  eller 
  

   närmare 
  inre 
  epidermis. 
  Slutligen 
  brista 
  membranerna 
  och 
  

   kristallerna 
  blifva 
  fritt 
  liggande 
  uti 
  stora 
  luftförande 
  rum. 
  

   hvilka 
  såsom 
  värmeoledande 
  skydda 
  knoppen. 
  Detta 
  är 
  påvi- 
  

   sadt 
  af 
  MiKOSCH. 
  Dessa 
  längdsprickor 
  förekomma 
  hos 
  de 
  allra 
  

   flesta 
  fjäll 
  och 
  utgöra, 
  då 
  annat 
  skyddande 
  medel 
  saknas, 
  

   det 
  enda 
  sätt, 
  som 
  fins, 
  för 
  att 
  afhålla 
  kyla 
  från 
  knoppen. 
  

   Hartssäckar 
  har 
  jag 
  funnit 
  hos 
  Hakea 
  och 
  Amygdalus 
  nana. 
  

   Afven 
  de 
  hos 
  Acer 
  platanoides 
  förekommande 
  väfnader, 
  som 
  

   af 
  prof. 
  Areschotjg 
  blifvit 
  benämda 
  mjölksaftskärl, 
  måste 
  efter 
  

   DE 
  Baey's 
  uppställning 
  räknas 
  hit. 
  I 
  olikhet 
  med 
  mjölksafts- 
  

   kärlen 
  hafva 
  de 
  mellanväggarne 
  ej 
  resorberade. 
  Till 
  slem- 
  

   (harts)-säckar 
  räknas 
  ock 
  de 
  celler, 
  som 
  slutligen 
  genom 
  

   membranernas 
  upplösning 
  bilda 
  stora 
  slemkaviteter 
  (Tilia, 
  

   Heritiera). 
  

  

  Trakéerna 
  förekomma 
  dels 
  såsom 
  kärl 
  och 
  dels 
  såsom 
  

   trakeider 
  samt 
  äro 
  vanligen 
  spiraltrakéer. 
  Blott 
  hos 
  Cytisus 
  

   Laburnum, 
  har 
  jag 
  funnit 
  portrakeider. 
  Stundom 
  äro 
  trakéerna 
  

   så 
  reducerade, 
  att 
  de 
  endast 
  genom 
  kärlknippets 
  macerering 
  

   i 
  kokande 
  kalilut 
  kunna 
  iakttagas 
  {Heritiera. 
  Caragana, 
  Amyg- 
  

   dalus). 
  Trakeiderna 
  bilda 
  isynnerhet 
  kärlknippenas 
  ändpunkter. 
  

  

  Silrören 
  äro 
  ingenstädes 
  med 
  säkerhet 
  påträffade, 
  men 
  

   torde 
  dock 
  finnas, 
  ehuru 
  de 
  genom 
  sin 
  litenhet 
  undgå 
  upp- 
  

   märksamheten. 
  

  

  Silrören(?) 
  och 
  kambiformet 
  bilda 
  bastdelen 
  och 
  trakéerna- 
  

   veddelen 
  uti 
  fjällens 
  kärlknippen. 
  Sällan 
  förekommer 
  bast- 
  

   och 
  vedparenkym. 
  Kärlknippena 
  saknas, 
  för 
  så 
  vidt 
  jag 
  vet, 
  

   endast 
  hos 
  vissa 
  arter 
  af 
  Pinus 
  och 
  Ahies. 
  Kambiformet 
  sak- 
  

   nas 
  uti 
  större 
  delen 
  af 
  fjället 
  hos 
  Heritiera. 
  Stundom 
  om- 
  

   gifves 
  kärlknippet 
  af 
  en 
  strängskida. 
  

  

  Mjölkrören 
  äro 
  att 
  söka 
  hos 
  de 
  växter, 
  i 
  hvilkas 
  öfriga 
  

   vegatativa 
  delar 
  de 
  förekomma. 
  Jag 
  har 
  funnit 
  dylika 
  hos 
  

   JPtcus. 
  

  

  