﻿60 
  E. 
  ADLERZ, 
  BIDKAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI. 
  

  

  2. 
  Sorbustypen. 
  Hela 
  fjället 
  hartsförande 
  utau 
  någon 
  gräns 
  

  

  mellan 
  dess 
  öfre 
  och 
  nedre 
  del. 
  Inga 
  korkbågar. 
  Rik- 
  

   lig 
  hartsafsöndring 
  från 
  fjällen 
  medelst 
  kolleterer 
  eller 
  

   på 
  fjällens 
  insida 
  sittande 
  papillceller 
  {Populus). 
  

  

  Esculus 
  Hippocastanum 
  L., 
  Sorbus 
  scandica 
  Fk., 
  

   S. 
  Aucuparia 
  L., 
  Betula 
  verrucosa 
  Ehrh., 
  Alnus 
  

   glutinosa 
  Gjektn., 
  Cratcegus 
  coccinea 
  L., 
  Populus 
  

   nigra 
  L., 
  P. 
  dilatata 
  AiT., 
  P. 
  laurifolia 
  Ledeb., 
  

   P. 
  halsamifera 
  L. 
  

  

  3. 
  Daplinetypen. 
  Hela 
  fjället 
  hartsförande 
  (utom 
  de 
  allra 
  in- 
  

  

  nersta), 
  men 
  ingen 
  hartsafsöndring 
  från 
  fjällen, 
  som 
  

  

  sakna 
  kolleterer. 
  

  

  Dapline-arter, 
  Spiraea 
  crenata 
  L., 
  aS. 
  ulmifolia 
  

   Scop., 
  Lonicera 
  tatarica 
  L. 
  och 
  de 
  yttersta 
  fjällen 
  

   af 
  Syringa 
  persica 
  L. 
  och 
  Ligustrum 
  vulgäre 
  L. 
  

  

  4. 
  Tilia— 
  Cephalotaxustypen. 
  Harts(slem)bildningen 
  inskränkt 
  

  

  till 
  vissa 
  celler 
  fördelade 
  efter 
  fjällets 
  hela 
  längd 
  i 
  

   form 
  af: 
  

  

  a) 
  slemkaviteter, 
  Tilia-, 
  Heritiera-, 
  Corylus-arter^ 
  

  

  b) 
  hartsgångar, 
  Ceplialotaxus-, 
  Podocarpus-, 
  Gingko-,. 
  

   Phyllocladus- 
  arter. 
  

  

  5. 
  ÅMestypen. 
  Fjällen 
  ytterst 
  tunna 
  till 
  följd 
  af 
  de 
  hopsjunkna. 
  

  

  cellerna 
  och 
  ensidiga 
  genom 
  oftast 
  stark 
  utveckling 
  

   af 
  yttre 
  epidermis 
  och 
  frånvaro 
  af 
  den 
  inre. 
  Cellerna 
  

   innehålla 
  rikligt 
  

  

  a) 
  harts, 
  som 
  afsöndras 
  från 
  fjället, 
  Ptnus-, 
  Abies- 
  

   arter. 
  

  

  b) 
  kristalldruser 
  och 
  harts, 
  som 
  ej 
  afsöndras, 
  Ribes- 
  

   arter, 
  Vacciniwn 
  Myrtillus 
  L., 
  V. 
  uliginosum 
  L. 
  

  

  II. 
  Sklerenkym 
  (sklerotiskt 
  parenkym)-förande 
  fjälL 
  

  

  6. 
  Cytisustypen. 
  Sklerenkymceller 
  korta. 
  

  

  Cytisus 
  Laburnum 
  L., 
  Hakea 
  corymbosa 
  R. 
  Be., 
  Azalea 
  

   indica 
  L., 
  Symphoricarpus 
  racemosus 
  MiCHX., 
  Sjnrcea 
  

   salicifolia 
  L., 
  S 
  callosa 
  Thunb., 
  S. 
  trilobata 
  L. 
  

  

  7. 
  Quercustypen. 
  Sklerenkymceller 
  långa 
  (åtminstone 
  de 
  flesta). 
  

  

  Quercus-, 
  Fagics-, 
  Ca?piniis-, 
  Deutzia-arter. 
  

  

  