BIHANU TILL K. ÖV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 28. AFD. III. N:0 2. 7 



Hos nästan alla arterna framkomma mycket tidigt från 

 hypokotylen birötter, ibland till och med innan hufvudroten 

 ännu fått någon sidorot. Ai de undersökta arterna saknar 

 endast S. oppositifolia birötter från hypokotylen, hvarför hos 

 denna art hufvudroten under en längre tid ensam får sköta 

 näringsupptagandet och fästandet. Såsom äldre får dock S. 

 oppositifolia birötter; sådana finnas hos alla de svenska ar- 

 terna. 



Hos alla de i detta afseende undersökta arterna utom 

 S. gramdata kommer groddplantans hufvudskott förr eller 

 senare, i regel efter 2 — 3 år, i blomning. För S. granulatas 

 egendomliga förhällande härvidlag kommer i det följande att 

 utförligt redogöras. Säkerligen förhåller sig S. cernua, af 

 hvilken jag ej lyckats erhålla groddplantor, på liknande sätt 

 som S. granidata. 



Organografisk öfversikt öfver de skandinaviska arterna. 



Ä) Endast sexuel individbildning. Bienna hapaxanter. Huf 

 vudroten kvarlefver alltid jämte birötterna under indivi- 

 dens hela lifstid. Endast ofvanjordiska skott. Styft, 

 ortotropt skott. Första året bildas en tätbladig rosett, 

 andra året en glesbladig floral axel. Enstaka växtsätt. 

 a) Birotbildning svag. Birötter endast från hypokotylens 

 bas (fungera endast såsom grenar af hufvudroten). 



S. tridactylites. L. 



h) Birotbildning starkare. Talrika birötter från epikoty- 

 len (öfvergång till rhizontyjien). 



S. adscendens. L. 



B) Både vegetativ och sexuel individbildning. 



a) Tydligt perenna. Hufvudroten kvarlefver flera är. En- 

 dast ofvanjordiska skott (dessas äldsta delar ofta något 

 nedsänkta i marken.) Skottets vegetativa del tätbla- 

 dig; den florala axeln glesbladig. Tufi'ormigt växtsätt. 

 «) Hufvudrot typiskt kvarlefvande under individens 

 hela lifstid (kan stundom efter många år ersättas 

 af birötter). Vegetativ individbildning följaktligen 

 ingen eller svag. 



