LINDMARK, DE SVENSKA SAXIFRAGA-ARTERNA. 



1) Sidoskottbildning oregelbunden, ej ur några vissa 

 bladveck. Skott mera slaka, nedliggande. Tyd- 

 lig floral axel saknas. 



S. oppositifolia. L. 



2) Sidoskottbildning regelbunden, basipetal, ur de 

 1 — 3 öfversta bladveeken af det vegetativt flo- 

 rala skottets vegetativa del. Skott tämligen upp- 

 räta. Floral axel tydlig. 



S. caespitosa. L. 



(i) Hufvudrot typiskt efter flera år ersatt af birötter. 

 Vegetativ individbildning ganska stark. Sidoskott- 

 bildning oregelbunden. Skott tämligen uppräta, båg- 

 böjda. Floral axel ganska tydlig. 



S. aizoides. L. 



V) Hufvudrot ganska tidigt bortdöende, ersatt af ett birot- 

 system (stundom (ofta?) kvarlefver hufvudroten till 

 blomningen). A^egetativ individbildning regelbundet 

 förekommande. Mer eller mindre underjordiskt och 

 tätbladigt rhizom; styf ortotrop floral axel. 

 a) Tydligt perenn. Sidoskott mer eller mindre utlö- 

 pande, nästan trådsmala, tämligen oregelbundet ut- 

 gående från de långa, fina, underjordiska skottde- 

 larne. Kraftskott saknas. Moderskottets rhizomdel 

 kvarlefver 1— få år. Vegetativ förökning starkast 

 (nästan ensamt förekommande?) Floral axel bladig. 



S. Hirculus. L. 



/?) Tydligt perenna. Sidoskottbildning regelbunden, ba- 

 sipetal, ur de 1 — 3 öfversta bladvecken af det vege- 

 tativt florala skottets vegetativa del. Det öfversta 

 är kraftskott, som fortsätter uppbyggandet af det 

 sympodiala rhizomet. Moderskottets rhizomdel kvar- 

 lefver vanligen i flera år, ingående i skottkedjan. 

 Sidoskott mera sällan utlöpande. Vegetativ för- 

 ökning svag. Floral axel bladlös. Enstaka eller 

 något tufformigt växtsätt. 



S. stellaris. L. 



S. nivalis. L. 



S. hieraciifolia. W. o. K. 



