40 LINDMARK, DE SVENSKA SAXIFR AGA- AKTERN A. 



delar större och liafva ett betydligt längre rhizom, som dess- 

 utom är grenigt och. med betydlig ärlig tillväxt. Förgre- 

 ningen uppkommer därigenom, att nästan alltid tva eller tre 

 vegetativa sidoskott utvecklas ärligen. Dessa hinna redan 

 samma sommar, som de utväxt, en hög grad af utveckling. 

 Nästa sommar tillväxa de vidare i den lösa mossan och kunna 

 blifva ända till 4 cm. länga, innan de utlöpa i den florala 

 axeln och bilda nya sidoskott. Rhizomet är hos denna form 

 sträcktledadt med ända till 0,5 cm. långa internodier. Någon 

 tät bladrosett bildas ej i rhizo]nets spets, men bladen stå där 

 närmare hvarandra än längre ned. Bladen pä årsskottets 

 nedre del äro mindre och smalare samt försedda med färre 

 tänder än högre upp mot skottspetsen. 



Pa föregående års rhizomdel finnas talrika birötter, af 

 hvilka de yngsta äro alldeles enkla. Yid blomningstiden hafva 

 endast korta, tjocka och kraftiga rötter hunnit bryta ut vid nodi 

 på årsskottets nedre del. Det är således hufvudsakligen före- 

 ,o-äende års del af rhizomet, som förser växten med näring. 

 Mera än två årsdelar kvarlefva sällan hos de längledade in- 

 dividerna, utan de äldre delarne dö bort, hvarigenom sido- 

 skotten isoleras, och en ganska riklig vegetativ individbild- 

 ning inträder. Någon betydligare vandring af växten inträder 

 dock ej, dä rhizomen äro snedt uppåtstigande. 



Stundom blifva de vegetativa sidoskotten utlöpande och 

 växa då först ett stycke mer eller mindre horisontelt, hvar- 

 efter spetsen böjer sig upp och bildar en vanlig bladrosett. 

 En sådan utlöpare är smalare än de vanliga sidoskotten och 

 bär glest ställda, mindre och smalare blad. Från utlöparens 

 nedre nodi utbryta såsom vanligt birötter. Utlöparen kan 

 antingen blifva floral tidigast aret efter det, under hvilket 

 de med utlöparen jämnåriga vanliga sidoskotten blifvit florala. 

 Eller också afstannar tillväxten i utlöparens spets, och ett 

 eller ett par vegetativa sidoskott utbildas i de (jfversta blad- 

 vecken; dessa skott blifva da förr eller senare florala. Äfven 

 från äldre delar af rhizomet kunna fina utlöpare växa ut. 

 När en sådan djupare liggande utlöpare blir floral. beror pa 

 omständigheterna. 



Ett mellanting mellan vanliga sidoskott och utlöpare 

 finnes. Dessa hälft utlöpande sidoskott kunna hinna blifva 

 florala samma år som de ej utlöpande. 



