BIHANG TILL K. SV. YET.-AKAD. IIANDL. BAND 28. AFD. III. N:0 2. 43 



En olikhet mellan blommornas ställning hos hnfvudarten ocli 

 bladrosetternas hos varieteten finnes. Den förres blommor 

 sitta nämligen termin alt på hnfvudaxeln och på sidoaxlar af 

 olika ordning, högst tredje. Varietetens bladrosetter kunna 

 vara antingen sidoaxlar af första ordningen eller af andra 

 ordningen. Jag har ej sett någon på hnfvudaxeln eller på 

 sidoaxlar af första ordningen terminal bladrosett. Antingen 

 sluta dessa axlar med en rudimentär blomma, eller också 

 blir stamspetsen obegränsad. Enligt andras uppgifter skola 

 alla axlarue begränsas af en fullt utbildad blomma. Så var 

 ej förhållandet med ett enda af mina exemplar, möjligen 

 beroende därpå, att dessa växte på en ovanligt ogynnsam 

 lokal. 



Antalet bladrosetter hos varieteten är mycket större än 

 antalet blommor hos hnfvudarten. Detta beror därpå, att 

 hos hnfvudarten finnas endast några få sidoaxlar af olika 

 ordningar, hvar och en bärande endast en blomma. Hos va- 

 rieteten bära axlarne talrika, i vecket af högblad sittande 

 rosetter (bild 12). Härigenom kan antalet rosetter blifva 

 stort, trots det att inga sidoaxlar af högre ordning än den 

 audra finnas, och dessa äro rosetterna själfva. 



Då, efter hvad jag tycker mig hafva funnit, S. stellaris' 

 frön mogna ganska långsamt, kan arten växa endast på plat- 

 ser med relativt lång vegetationsperiod. Där hnfvudarten 

 slutar, där tager varieteten comosa vid. Denna lär i mycket 

 nordliga trakter vara den allmännaste. Likaså går den högre 

 upp på fjällen än hnfvudarten; så t. ex. såg jag den på 

 Dovre, nära toppen af ett litet fjäll, ej långt från Blaahö. 

 Den växte där ymnigt på fuktig, nästan bar jord nära snön, 

 till och med så nära som 4 — 5 meter från snökanten. Där 

 skulle hnfvudarten ej kunnat växa. Xär man ser varieteten 

 så ymnigt, ligger det nära till hands att antaga, att de små 

 bladrosetterna i »blomställningen;> skulle vara vegetativa för- 

 ökningsorgan, h varigenom den besvärliga fröbildningen blif- 

 vit onödig. Flera författare ^) uppgifva äfven, att så skulle 

 vara fiirhållandet, under det Warming -) däremot tror, att 

 bladrosetterna ej äro groddknoppar utan blott missbildningar, 

 utan betydelse för växten och framkallade genom yttre för- 

 hållanden. 



') BL a.: Ekstam (V); Kerner: K.jeli.man. 

 -) Jfr: Warming. 



