BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. IIANDL. BAND 28. AFD. III. N:0 2. 71 



röda och synas något strimmiga. Färgen uppkommer däraf, 

 att utsidans epidermisceller innehålla ett rödt färgämne 

 (antokyan?). Insidan är rent hvit eller hulVudsakligen nära 

 kanten svagt ljusröd. På fjällens öfre del finnas i kanten 

 glesa, mycket korta, borstlika hår. Parenkymcellerna äro 

 alldeles fyllda af upplagsnäring i form af stärkelse, och 

 sådan kan t. o. m. finnas i epiderraiscellerna. 



De båda slagen af lökfjäll äro alltid väl skilda från 

 hvarandra. Endast så tillvida finnes en öfvergång mellan 

 dem, att de yttre hinnaktiga fjällen äro stärkelselösa, under 

 det de inre äro obetydligt stärkelseförande och tjockare. De 

 yttre köttiga fjällen äro bredare och relativt tunnare än de 

 inre och hafva i kanten korta hår, som åtminstone nästan 

 alldeles saknas hos de inre. 



Stundom kunna två mindre sidolökar bildas i vecket 

 af de två yttersta hinnaktiga fjällen i en lök, eller också, 

 när hufvudlöken är något skaffad, kunna sidolökarne sitta i 

 vecket af fjäll på detta skaft. Dessa sidolökar ligga på hvar 

 sin sida om den större löken och något inåt stammen till. 

 Ibland utvecklas blott en sidolök. Dessa lökar äro byggda 

 såsom de stora, men bestå af färre fjäll, omkring 3 hinn- 

 aktiga och 7 — 8 köttiga. 



Stjälkens nedersta del är beklädd med tätt sittande, hvita, 

 styfva och långa hår. Högre upp sitta håren ännu tätare 

 och äro där kortare, tydligare utbildade såsom glandelhär. 

 Innehållet i glandelknoppens celler är ofta ljus- eller mörk- 

 rödt, hvarigenom stammen får en rödaktig anstrykning. Denna 

 kan ökas därigenom, att stundom äfven en del epidermisceller 

 innehålla antokyan. Såsom vanligt är det hos exemplar frän 

 torra och solöppna lokaler, som denna färgning iakttages. 



Blomställningens nedre sidoaxlar bära stundom två axlar 

 af tredje ordningen, och hvardera af dessa kan sedan bära 

 en af fjärde ordningen. Blomställningen får genom sido- 

 axlarnes tillväxt en kvastlik form; toppblomman öfvernås 

 högt af åtminstone de öfre sidoaxlarne. När blombärande 

 sidoaxlar finnas längre ned på skottet, äro dessa kortare. 

 Blomställningen är sicksack-knippen i kvastlik ställning 

 med basipetal utveckling. När de nedersta sidoaxlarne af 

 första ordningen bära två af andra ordningen, blir blomställ- 

 ningen mera invecklad. 



