28 CAKLSON. OM VEftETATIONEN I NÅGRA SMÅLÄNDSKA SJÖAR, 



(se växtförteckningen i slutet). I intet af dessa fall är emel- 

 lertid angifvet, om ett sammanhängande mosstäcke finnes. 

 Ej heller tyckes Schenok ha känt till dessa submersa, laku- 

 stra mossformationer. I hans Die Biologie der Wasserge- 

 waechse (Bonn 1886), pag. 48, heter det: -Zum Schlusse sei 

 noch knrz auf diejenigen Lanhmoose hingewiesen, welche in 

 grösseren Beständen submers in Fliissen, Bächen, Quellen ^) 

 leben» — — — . 1 Warmings Plantesamfund (KJ0benhavn 

 1895) äro de submersa mossorna mycket knapphändigt om- 

 nämnda, och Schimper -) nämner dem vid skildringen af de 

 mellaneuropeiska sjöarnas vegetation endast såsom förekom- 

 mande »in wenigen Exemplaren» bland characeer på djupt 

 vatten (pag. 850). 



Att döma af den ringa uppmärksamhet, som ägnats moss- 

 vegetationen, tyckes således denna vara ganska obetydlig i 

 de sjöar, som närmare undersökts i botaniskt hänseende — 

 om ofvannämnda svenska sjöar frånräknas. Af de af mig 

 gjorda talrika fynden framgår, att submersa mossformationer 

 i sjöarna i mellersta Småland äga stor utbredning, och då 

 sådana, såsom ofvan anförts, därjämte anträffats på flere andra 

 ställen i vårt land, ^) torde det nog vara berättigadt att an- 

 taga, att mossformationer på djupt vatten äro helt vanliga 

 företeelser i de svenska sjöarna. Om det beträffande andra 

 delar af vår världsdel ej får antagas bero på någon egen- 

 domlig slump, att mossvegetation af betydligare utsträckning- 

 saknats just i de sjöar, som blifvit föremål för noggrannare 

 undersökning, synes det icke osannolikt, att dylik submers 

 möss vegetation är för vår nordiska insjö vegetation karakte- 

 ristisk, men i mellersta och södra Europas sjöar är sällsynt 

 eller saknas. 



I anseende ti]l sällsyntheten af förut i litteraturen om- 

 nämnda submersa mossfyndigheter kan det här vara på sin plats 

 att något noggrannare redogiira för de af mig gjorda fynden. 



I Skarnasjön, Gunnarstorpsjön, Viksjön, Aredasjön, Vasen 

 och Rottnen träffades ingen mossvegetation; af dessa sjöar 

 äro emellertid de 4 sistnämnda allt för ofullständigt under- 

 sökta för att däraf skall kunna dragas någon slutsats. 



M Ej: >Secn»! 



-) pilan zengeographie auf pliysiologisclier Grundlage. Jena 189S. 

 ^) Själf har jag fiJrut iakttagit submers mossvegetation i sjöar i Jämt- 

 land (Kall socken). 



