30 CARLSON, OM VEGETATIONEN I NÅGRA SMÅLÄNDSKA SJÖAR. 



Några yttre faktorers inflytande på vegetationens fördelning. 



Ljusets inflytande pa vegetationens fördelning ger sig 

 tillkänna i växternas beroende af vattnets djup. Att det 

 verkligen är ljusbrist, som sätter en gräns för växternas 

 framträngande mot djupet, är förut mänga gånger framhållet^) 

 ucli framgår tydligt bl. a. af en jämförelse mellan samma 

 växtarts djupgränser i olika sjöar; man finner vid en sådan 

 jämförelse, att artens djupmaxima stå i ett direkt förhållande 

 till vattnets genomtränglighet för ljus i de olika sjöarna — . 

 så långt som detta låter sig påvisa med hittills använda 

 metoder att uppmäta vattnets klarhetsgrad. 



Djupgränserna i sjöar med tämligen klart vatten (hufvud- 

 sakligen Helgasjön och Toftasjön; jfr sid. 11) äro för ett 

 antal af mig iakttagna växter angifna i grafisk framställning 

 på följande sida. Därtill må blott fogas ett par anmärk- 

 ningar. 



För Carcx, Scirpus ^;«Zm6-^W6', Equiscfnm, Phraymites, 

 Scirpus lacustrid, Sparganium, Lohclia, kanske också Isoetes 

 lacustre, -) gäller regeln, att mot slutet af de djupzoner, inom 

 hvilka de förekomma, deras förmåga af blom- (resp. spor-) 

 bildning aftager. Scirpus palustris är icke funnen blommande 

 på större djup än 0,8 m. (inom här ifrågavarande område). 

 Lohelia får ibland blommor och frukt ännu på 1,5 m., men 

 är utanför denna djupgräns alltid steril. Bammculus reptans 

 och Litorella äro som bekant alltid sterila i sina submersa 

 former, likaså, såvidt för mig är kändt, mossorna. 



Betydligt lägre ställa sig djupmaxima i sjöar med grum- 

 ligt och brunfärgadt vatten. Så nådde t. ex. i Lilla Hack- 

 sjön PJiragmites blott \,b m., Ni/niphaea, Nuphar och Pota- 

 mogeton natans 2 m., Potaniogctoti praelonga^ Nitella flexilis 

 och opaca samt Amhlystegium scorpioides ungefär 2,5 m. djup. 

 Af Potamogeton perfoliata, som i sjöar med klarare vatten 

 träffas blommande på 3 m. och därutöfver, och af hvilken 

 Björnström ■^) frän Stockholms skärgård beskrifvit exemplar 



') Se t. ex. Warming, Plantcsamfund, p. 104, och Schimper, Pflanzcn- 

 geographie, p. 818. 



2) Jfr SCHENCK, L c. p. 110. 



^) Bidrag till kännedomen om Stockholms Skärgårdsflora. Bot. Not. 1853, 

 p. 116. 



