BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. IIANDL. BAND 28. AFD. 111. N:0 5. 33 



Sparganium sp. (sectio Natantia). 



Potamogeton jiraelonga, perfoliata och crispa. 



Myriophijllum. 



Steril Lohelia. 



Submers Litorella. 



Suhularia. 



Ranunculus reptans. 



Submers Scirptis acicularis. 



Isortes-arierwd. 



Amhly steg him och andra mossor. 



Lohelia är i så mätto oberoende af vindskydd, att den 

 kan förekomma äfven på mycket vindöppna ställen, men med 

 hämmad blombildning. På djupt vatten är naturligtvis vind- 

 skydd obehöfligt för all bottenskiktsvegetation. 



Analyser öfver vattnets kemiska sammansättning 

 ha ej kunnat verkställas. Ett visst inflytande härpå utöfvar 

 strand vegetationen genom därifrån kommande humussyror. 

 Då dessa, där de förekomma i myckenhet, gifva vattnet en 

 brun färg och minska dess genomtränglighet för ljus, komma 

 de därigenom att indirekt inverka på vegetationens fördelning. 

 En direkt betydelse för vattenväxterna skulle kunna till- 

 komma humussyrorna genom deras kemiska verkningar. För 

 utrönande häraf gjorda sammanställningar ha emellertid läm- 

 nat endast negativa resultat. 



Hvad slutligen bottnens beskaffenhet angår, kan man 

 inom ifrågavarande trakt på grund af dess geologiska lik- 

 formighet och frånvaron af kalk a priori bortse från skilj- 

 aktigheter i undergrunden. Jordlagrens större eller min- 

 dre rikedom på näringsämnen synes spela någon rol som 

 fördelande faktor endast för så vidt det gäller växter med 

 djupgående rötter, t. ex. Phragmites och Scirpus lacustris, och 

 äfven beträffande dessa vara af underordnad vikt, enär ganska 

 få lokaler torde vara så näringsfattiga, att nämnda växter 

 på grund däraf ej kunna trifvas. Fastmer tyda alla iakt- 

 tagelser på, att det är bottnens olika grad af fasthet som 

 genom rent mekaniska verkningar är afgörande. Huru de 

 olika växtarterna förhålla sig gentemot fastare och lösare 

 botten, är i det föregående påvisadt. 



Bottnens fasthetsgrad är jämte ljustillgången den fiir- 

 nämsta fördelande faktorn. I tredje rummet kommer vindens 

 mekaniska inverkan. Öfriga yttre faktorer, möjligen med 



3 



