LJ nder somrarne 189^ — 1901 har jag, i den mån tiden det 

 medgifvit, samtidigt med andra undersökningar ägnat mig åt 

 iakttagandet af teratologiska företeelser hos de fanerogama 

 växterna å min fäderneö Grotland. Af dessa iakttagelser synas 

 mig särskildt de, h vilka röra Juglans regla L. vara af mera 

 allmänt intresse, h varför de härmed framläggas. 



Den ^^,6 1896 observerades å ett exemplar af Juglans re- 

 gla L., stående strax öster om Visby vid Dahlströmska lägen- 

 heten, en ovanligt rik fertilitet bestående däri, att frukterna, 

 i stället för att sitta 2 — 3 tillsammans i spetsen på de ännu 

 ej förvedade årsskotten, här sutto i tydliga hängen, till ett 

 antal af 8 — 17 i h varje. A ett hänge iakttogos, utom 17 ut- 

 vecklade frukter, S förtorkade honblommor ä den öfre delen 

 af hufvudaxeln, (fig. 1). Fruktställningens hela längd var 

 c:a 15 cm. Längden frän nedersta fruktfästets undre vinkel 

 till hängets spets c:a 11 cm. 7 mm. Öfversta fruktens längd 

 1 cm. 5 mm; diameter 1 cm. 1 mm. (Mätningarne här, liksom vid 

 de följande, utförda å det spritlagda exemplaret.) På de öfriga 

 hängena var hufvudaxelns öfre del förtorkad och bortfallen. 

 Den ^^,6 fortsattes undersökningarne. Af fjorton då obser- 

 verade träd hade fyra uteslutande hängen med () — 17 utveck- 

 lade frukter i hvarje. A det den ^^e undersökta trädet på- 

 träffades ett par hängen med resp. 18 och 20 frukter. Sju 

 träd hade öfvervägande hängen (enl. ungefär beräkning ^3 af 

 hela antalet fruktställningar) med flera än 3, va.nligen 5 ä 

 (> frukter. Hängenas hufvudaxel var i regel mer eller mindre 

 förlängd och utgående i stark vinkel mot grenarne. Af de 

 ofvannämnda träden stodo blott två inför stadsmuren, det ena 

 vid Smittbacken, det andra i Södra Murgatan ej långt från 

 Osterport. De öfriga funnos öster om staden.^ 



' Om liknande tillfälliga fall af riklig fruktsättiiing hos Jufjlans rcqia 

 L. se: O. Penzig Pflauzeuteratologie p. 300, 2:ter Band. Genua 1894. .i5:o. — 



