20 K. JOHANSSON, ARCHIERACIUMFLORAN I SILJANSTRAKTEN. 



likna motsvarande delar hos de inre rosettbladen, men äro i 

 allmänhet smalare och mer utspärrade. Hos de smalare öfre 

 stjälkl)laden äro knappt andra tänder utbildade än några 

 långa sylhvassa, ofta vinkelrätt utstående baständer. 



Holkarna äro smala, med äggrund holkkropp och något 

 afsmalnande bas; till färgen äro de svartgröna, nästan glän- 3 

 sande i följd däraf, att långfjällen sakna ludd och kort- l 

 fjällen endast i kanterna och stundom på själfva basen hafva 

 några spridda stjärnhår. Beklädnaden i öfrigt utgöres af 

 täta, svarta, medellånga glandelhår; spetsarna äro hos de 

 yttre fjällen något litet småhåriga, hos de inre nästan all- 

 deles glatta. Långfjällen äro fåtaligare än vanligt, jämn- 

 höga, till formen lansettlikt jämnbreda, föga afsmalnande mot 

 den m. e. m. trubbiga spetsen och utefter större delen af sin 

 längd, särskildt på midten, blanka, svartgröna, med något 

 litet ljusare kanter, hvilka äro utan ludd eller hår. 



Kalatierna äro sällan fullständigt utbredda och hafva 

 därför helt liten diameter, knappast öfver 25 mm. De hälft 

 utstående och ofta litet rännformiga kantligulerna räcka om- 

 kring 5 mm. öfver holkfjällens spetsar. 



Stiftet är nästan gult, föga mörkare än ligulerna. 



Till bladform liknar denna form ganska mycket den här 

 beskrifna H. steloides^ hvilken emellertid lätt åtskiljes genom 

 sina grofva korgskaft, fåtaligare och större holkar samt ut- 

 bredda kalatier m. m. Den här likaledes beskrifna H. jun- 

 ciniforme har bladen utbildade i samma riktning, ehuru de 

 äro bredare och mot båda ändar mer afsmalnande; den ut- 

 märker sig för öfrigt genom kortare stjälk, rakare korgskaft, 

 vanligen ännu smalare holkar, bland hvilkas glandier enstaka 

 hår finnas inblandade. 



Bland södra Sveriges Hieraciumformer torde H. caligino- 

 sum Dahlst. vara den, som står den nu beskrifna närmast. 

 Men H. caliginosum skiljes lätt redan genom habituella egen- 

 domligheter, såsom gröfre, vanligen enbladig stjälk, bredare 

 blad, stora kalatier; vidare genom mer grundt och jämnt 

 tandade blad, större holkar samt mörkt stift. En nära släk- 

 ting är också den följande, H. scioides. 



Rättvik: Blecket; Boda: Lenåsen, Silfverberget och Os- 

 raundsberget. Måttl. — talr. 



