BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 28. AFD. III. N:0 7. 51 



et pilis apice claris sparsis vestitis, subtomentellis — cano- 

 tomentosis. Pedicelli cum acladio sparsim ( — densiuscule) 

 pilosi, cano-tomentosi, sed glandulis nigris crebris obscuri, 

 eeternm ut rami ± piceati. 



Involucra sat robusta, 5,5 — 7 mm. lata et 11 — 12,5 mm. 

 longa, e fusco atroviridia, ob margines Ifete virescentes squama- 

 rum superiorum longarum variegata, basi crassa truncato-ovata 

 v. ± rotundata; glandulis parvis fere atris densiusculis — 

 densis pilisque apice longo claro sparsis — sat densis obtecta, 

 ceterum ± stellata. 



Squamce angustte et sat longte; extimee paucte (sicut brac- 

 teolce supremfe) laxee ± filiformes acutee; exteriores sat longse 

 obtusiusculffi — breviter acuminatse, floccis in dorso raris, in 

 marginibus sparsis obsitee; superiores longte flores virgineos 

 multo superantes, a basi latiuscula (c:a 1,2 mm.) lanceolata 

 cito in apiceni longum angustum et + acntum — acumi- 

 natum attenuatee, floccis solitariis-raris adspersee, sub apicem 

 + comatee, in marginibus late et dilute virescenti-margiuatae; 

 intimte paucee subulatse apicem versus linea fusco-viridi in 

 dorso notatee, ceterum + diJute virescentes. 



Calathium c:a 30 mm. latum, luteum. Ligulce apice glabrte. 

 Stylus vivus + sordide luteus, paullum fasco-hispidulus, siccus 

 + fuligineus. 



En rik omväxling af färger utmärker denna form. Bladen 

 hafva samma intensivt gröna färgnyans som hos H. jiinnati- 

 ftduiii Lö)i)ir. Stjälkens öfre del samt vippgrenarna hafva på 

 solsidan m. e. m. tjärbrun färg, hvilken ej fullständigt täckes 

 af de mörka glandierna och gråhvit ludd. Slutligen äro på 

 holken långfjällen bredt och ljust grönkantade, de innersta 

 helt och hållet ljusgröna med undantag af en smal brungrön 

 midtlinje upp emot spetsen; de öfriga längs midten brun- 

 aktigt svartgröna, därutanför lifligt gröna och i yttersta 

 kanten vanligen hvitaktiga. 



Flertalet rosettblad hafva sin största bredd nedom midten, 

 de mellersta äro vanligen äggrunda eller äggrundt ovala med 

 afrundad, stundom tvär och kort nedlöpande bas; de yttre 

 hafva bred och tvär eller hjärtlik bas; de innersta åt båda 

 ändarna afsmalnande närma sig äggrundt eller ovalt lansett- 

 lik form. Brädden är vågig och försedd med ganska små, 

 ofta vridna tänder; hos de yttre och mellersta bladen äro 



