68 K. JOHANSSON, ARCHIERACIUMFLORAN I SILJANSTRAKTEN. 



heten är starkt framträdande. Rosettbladen äro vanligen 

 kort, men bredt vingskaftade af den långt nedlöpande skifvan, 

 tänderna äro vanligen sjdhvassa, starkt utstående, långt skilda 

 af raka eller ofta konvexa mellankanter, och förekomma stun- 

 dom långt ned på det breda skaftet. De fåtaliga (1 — 3) stjälk- 

 bladen äro ytterst skarpt spetsiga; ofta äro de liksom hos 

 den i trakten förekommande H. galhanum Dahlst. parflikiga 

 med smala, sylspetsade, väl åtskilda flikar. 



Holkarna af medelstorlek (omkring 6x1^ mm.) få redan 

 under blomningen m. e. m. konisk form med tvärt rundad 

 bas. De äro nedom midten grå af löst, groft ludd samt m. 

 e. m. tättsittande, långt gråspetsade hår; de spridda eller 

 strödda glandierna äro föga synliga på grund af den öfriga 

 beklädnaden. Ofvan midten äro holkarna blekare, oklart 

 gröna, och med brunaktig färgskiftning. Holkfjällen äro 

 breda. Långfjällen äro på sin öfre del nästan luddfria, men 

 mot spetsen ofta glest finhåriga; till färgen äro de ljust oliv- 

 gröna med breda, bleka kanter, de innersta enfärgadt blek- 

 gröna; de flesta äro i spetsen plötsligt hopdragna till en 

 hvass udd nästan som hos //. ccesium {Fr.) Almqii. 



Kalatiet är mörkt gult (subaureum). 



EättviJc: Östbjörka och Blecket; Boda: Västanå, Len- 

 åsen, Silfverberget, Osmundsberget; Sliattunghyn; Orsa: Kall- 

 mora, Aberga, Stenbergsbyn. Måttl. — talr. 



H. involutum Dahlst. n. 



Dahlst. Herb. Hier. Scand. Cent. II n:o 94; Cent. III n:o 95 a & b. 



Caulis 35 — 65 cm. altus gracilis — sat crassus, 1— 4( — 5)- 

 folius, basi ssepius ± vinose coloratus, inferne sparsim et sat 

 longe pilosus parce floccosus, medio subglaber sparsim floc- 

 cosus, apice densiuscule floccosus epilosus. 



Folia hasalia 2 — 5, exteriora parva elliptica — obovata 

 v. ovata, obtusa, basi ssepe truncata, erebre et late dentata — 

 denticulata, intermedia ovata — ovato-lanceolata v, ovato- 

 oblonga + erebre et acute dentata v. denticulata ± acuta, 

 interiora ovato- lanceolata — lanceolata vulgo longius et 

 acutius dentata; folia caulina inter se sat longe remota ses- 

 silia v. infimum ± petiolatum, lanceolata v. ovato-lanceolata, 

 summa vulgo lanceolata sat erebre et acute + anguste den- 



