82 K. JOHANSSON, ARCHIERACIUMFLORAN I SILJANSTRAKTEN. 



fåtaliga stjälkbladen äro mycket stora och breda, särskildt 

 hos skuggformer; de mellersta äro äggrunda — äggrundt 

 lansettlika, spetsiga, ganska regelbundet, tätt och hvasst såg- 

 tandade, stundom försedda med längre och smalare, likformiga, 

 ej mycket utstående tänder eller flikar. Bladens tandning är 

 sålunda analog med den hos H. mundiiUformc DaJilst. 



Holkskaften äro tätt glandulösa, men grå eller hvitaktiga 

 i följd af tätt ludd. Holkarna påminna visserligen om //. 

 diaphanoides Lbg., men äro något kortare, nedtill litet grå- 

 aktiga af ludd och upptill svagt brokiga af holkfjällens ljusare 

 kanter; bredden plägar vara omkring 6 mm. och längden om- 

 kring 12 mm. eller föga mer. Fjällen äro ej fullt så trubbiga 

 som hos H. diaphanoides; långfjällen äro tydligt blekare i 

 kanten och den glest finhåriga, nästan hinnlika spetsen. Hol- 

 kens beklädnad utgöres af ytterst täta, svarta glandier, om- 

 växlande långa och kortare, på de yttre fjällen, i synnerhet 

 de korta, dessutom af strödda, i kanterna och spetsen tätare 

 stjärnhår, i följd hvaraf basen synes m. e. m. gråaktigt svart, 

 men knappt brokig. 



Kalatierna äro stora, omkring 40 mm. i diameter eller 

 något därunder. Stiftet grönbrunt. 



Såsom framgår af beskrifningen på blad och holkar, kan 

 denna form anses utgöra en mot H. munduliforme Dahlst. 

 svarande murorum-iovm. inom gruppen vulgata genuina (Almqu.) 

 Dahlst. 



Allmän i Rättvik, Boda, Ore, Shattunghyn och Orsa. Måttl. 



Utom området har jag iakttagit samma form i Västman- 

 land: Nya kopparberg och Grythytte s:n tämligen allmänt; 

 Värmland: Daglösen, Nykroppa samt flerstädes kring Filip- 

 stad; Nerike: Eka i Nysunds s:n vid gränsen till Värmland. 



H. leptogrammum Dahlst. n. 



Dahlst. Hier. exs. Fasc. IV n:o 90. — Dahlst. Herb. Hier. Scand. Cent. 

 X n:o 65; Cent. XII n:o 84. — H. leptogranimum var. bidentifornie Dahlst. 

 Herb. Hier. Scand. Cent. XII n:o 85; Cent. XIII n:o 78. 



Caulis 35 — 65 cm. altus subflexuosus crassiusculus 2 — 3 

 ( — 4)-fo]ius, basi ipsa sajpe sordide vinosus, inferno sparsim 

 — densiuscule et molliter pilosus vix stellatus, medio parce 



