28 JÖNSSON, FÄRGBESTÄMNINGAR FÖR SKILDA VÄXTFORMER. 



Återblick på de vunna resultaten. 



Kasta vi en återblick på den ofvan lemnade redogörelsen 

 och de resultat försöken gifvit, kunna vi ej undgå att lägga 

 märke till vissa genomgående karakteristiska drag hos 

 de framstälda klorofyllösningarne. Förändringen eller till- 

 växten i färgstyrka, den må nu vara större eller mindre 

 eller försiggå på längre eller kortare tid, står i bestämd re- 

 lation till andra anmärkningsvärda förhållanden hos assi- 

 milationsorganen. Sålunda åtföljes klorofyllfärgens hastigare 

 eller mera tröga stegring i intensitet af motsvarande kraftig 

 utbildning af assimilerande celler och kloroplaster samt ök- 

 ning i torrsubstans: och inskränker sig denna motsvarighet 

 ej blott till årets verksamhet utan griper äfven öfver på ett 

 eller flera derpå följande vegetationsperioder. Vi finna der- 

 jemte, att lösningarnes färgförhållanden nära ansluta sig 

 till de egenskaper i öfrigt hos ett blad, som beteckna en 

 bestämd lifsenergi. Af ven jemförelsevis ringa förändring 

 i yttre lifsvilkor, betingande en viss lifskraft hos det ve- 

 getativa bladet, får sitt märkbara uttryck i färgintensiteten 

 hos klorofyllkornen, hvilken vi sökt åskådliggöra genom 

 framlagda färgskalor. Vi återkalla i minnet färgbestäm- 

 ningarne för det fullmogna bladet hos i detta afseende mera 

 divergenta grupper af växter, skiljaktigheten i tiden för 

 uppnåendet af färgmaximum och olikheten i klorofyllhalt 

 hos skilda former af samma art o. s. v. — allt under jem- 

 förelse med och under belysning af den olika anatomiska 

 strukturen och kloroplastutvecklingen, som eger rum hos 

 motsvarande bladorgan. Vi hafva äfvenledes sett, hurusom 

 färgintensiteten når sin höjdpunkt samtidigt med den full- 

 ständiga utbildningen af klorofyllväfnaden och brytningen i 

 kurvan för torrsubstansens ökning. 



Det är helt visst ej möjligt att på vetenskapens nu- 

 varande ståndpunkt grunda någon exakt bevisföring för 

 klorofyllets delaktighet i assimilationsarbetet. ^) Frågan 



^) Vi hänvisa till Wiesner: D. Entsteh. d. Chlorophylls in d. Pflanze, 

 Wien, 1877; Tschirsch, Unters. iib. d. Chlorophyll, Hamburg, 1884; Zimmeb- 

 MANN. Sammelreferate aus d. Gebiet. d. Zellenlehre (Bot. Centralblatt, 1894 

 Beiheft. pag. 90 o. f.) ; Marchlewski, D. Chemie d. Chlorophylls, Hamburg 

 1895; Etard, Les chlorophylles (Ann. d. chem. et d. physique, 7:me ser., I 

 pag. r)uG); jemfr för öfrigt Pfeffer's Pflanzenphysiologie, 1897 § 52 o. f. 



i 



