BIHANG TILL K. SV: VET.-AKAD. HANDL. BAND 0, NO f. d 
tvifvel från denna tid förvildade finnas ännu i dag på slotts- 
vallarne Corydalis cava och Viola odorata samt den såväl här 
som annorstädes förvildade Aquilegia vulgaris. 
Den sista stora förändringen, som öns vegetation under- 
gått, sammanhänger med ekplanteringarne, som började 18532. 
I sjelfva ekplanteringarne träffas vanligtvis en trivial vegeta- 
tion, dock olika i äldre och yngre ekplanteringar; dertill har 
den lifligare samfärdsel, som under de sista decennierna upp- 
kommit öfver hela vårt land, äfven 1 sin mån bidragit till att 
omgestalta och föröka öns fora. Under de sista decennierna 
hafva hit inkommit (sannolikt tillfälligtvis med frön af kultur- 
växter) åtskilliga arter såsom Cuscuta Trifolii, Cerastium ar- 
vense, Myosotis versicolor, Trisetum flavescens. Andra arter, 
såsom HBSalix hastata och depressa, Polygala amara, Avena 
elatior, äro möjligen samtidiga med de äldre ekplanteringarne; 
men jag tror mig utan att frukta för misstag kunna påstå, att 
de alla inkommit efter 1832. Bunias orientalis, som redan 
1817 observerades på Visirgsö af E. FriEs och J. FORSANDER, 
har sannolikt blifvit införd under de första åren af vårt år- 
hundrade. Att de i ekskogarne talrikt planterade trädslagen, 
såsom vanlig gran, lärkträd, silfvergran, bok och afvenbok, 
äfvenledes i en framtid komma att utöfva ett ej ringa in- 
flytande på vegetationen i ekskogarne, torde knappt vara tvifvel 
underkastadt. 
Alla de förändringar i Visingsö's vegetation, som här 
ofvan påpekats, hafva, med undantag af öns årliga förminsk- 
ning, förorsakats af menniskan sjelf. Vi hafva ej heller här 
några data att framhålla, som kunna tyda på andra orsaker, 
men att sådana kunna finnas, torde ej vara djerft att påstå. 
Vegetationen visar sig ofta nog olika år efter annat på samma 
lokal, alldeles oberoende af menniskans åtgärd. Säkert har 
hvarje botanist iakttagit, att ett kärr och dess vegetation har 
ett annat utseende ett våtår än ett torkår. Under det sed- 
nare händer det att åtskilliga Carex-arter blomma och sätta 
frukt i riklig mängd, då de deremot under ett våtår ej ens 
komma i blomma. Utricularie, som finnas i mängd under 
vissa år i en trakt, t. ex. vid Jönköping, äro andra år ganska 
sparsamma eller nästan saknas, hvilket beror på det olika 
vattenståndet. Ingenstädes märkes dock denna olikhet tyd- 
ligare än i fjelltrakterna. Vissa år smälter snön vida längre 
ned på de höga fjellen än andra, och då kan man finna en 
, 
