12 STUXBERG, EVERTEBRATFAUNAN I SIBIRIENS ISHAF. 
FE z> 
fa Nä å se : 
5 & | Tiden för Stationens läge: 20 E 
39 | undersök- ; ' Bottnens beskaffenhet. |35 25 
| 2 = ningen. Latitud. Longitud. | Lo 
| den | é 5 2 
| | = 
39 FTIR kol 69:56 N, 17426' 0 Grå lera - 
90 ax 78 GOFZTON, kuna Oo Fin sand med stenar A 
SÄL ARD Ne 69 32 N, 177 41 O lSand och lera med stenar! — 
92 MiB) 69 22 N, 177 28 O Lerblandad sand — 
93 IFRS GI 20 N, | 1787:0 0 Sand med småstenar = 
fö SELENE ke (FSA ANAL SIGNE Stenar A 
95 NPR NS OSIL2 Ni 702, Vi Hård sand 
96 2ETSAO 67158 NN, > fTI6rL0 V Hård sand — 
| 97 AN G1053-N,; Eko GL Vi Hård, grå sand =S 
| (98) EN Koljutschin-ön — — A 
ER VETEN Gig ENS bor SARV Brun, hård sand — 
fb BENA SN AaTRs) » » Sand med stenar A 
I 
| SIC ar S) » » Lerbl. sand med stenar | — 
| 100 yn 79 66:58 NN; 17135 V Föga lerblandad sand | —— 
101 vn 79 | 66 25 N, 17035 V Hård sand SE 
| Sie SfSand med döda mollusk-]V 
102 /vYn 79 66 10 N, 169 45 V | skal i största mängd 
| —Juli 
| (103) J SE ) Tjapka (på Tschuktsch- SS — A 
U halföns norra 
(104) Maj 79 = |Tchätscha kust —- — A 
Innan jag öfvergår till en allmän karakteristik af Sibiriska 
Ishafvets evertebratfauna, bör jag kanhända nämna något om 
detta hafs hydrografiska förhållanden, derför att de synas mig 
vara af vigt att känna, då man vill bedöma faunans samman- 
sättning i hennes helhet. Dessa äro företrädesvis djupet, bott- 
nens beskaffenhet, samt vattnets temperaturgrad och salthalt. 
Se vi då först och främst på 
$ 4: Djupförhållandena, 
så finna vi, för att göra början med de hittills anstälda lod- 
ningarna 1 det Sibiriska Ishafvets östra del, mellan kap Tschel- 
juskin och Berings sund, att djupet der på några få undantag 
när är mycket ringa. Om man undantager hafvet utanför Taj- 
—=——=——----===——— soeessesemmm===—==—= 
 —L—-- — — —  — ——=- Z ?2=<>-? 22 2 22 2 2 2Z2-2-- =  X 2 2 8 z0X 2! 1 & & = —— OO 
