BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 5. N:0 22. 19 
Med föregående uppgifter jämföre man följande: 
| Medium af vattnets 
sp. vigt. salthalt. 
fitöMedelhafvet) vid Malte lt dos 3 ide — JA 
2. Atlanten!) 
GY IT ygre veg ESSER URNE SERA (TT Er eg SNR UA AR SV 3,61 
5) fråns500 till 10,0007 fotsrdjup.s sto. — 3.58 
SKRIN OTd sjöng (Iyytan)Ere se. ÖRA Nr I DE 1;027 3,28 
TöElvita havet tongue stina -— 3,22 
SO CHOTSES LI REVetE I te ATEN ilapgd går ——— 1,74 
GNEISVaTtRNhatvet öv Burgas dit BartrlPafr oo rS 
KO RRtaspiska hafvet dtettoo krisplan de 1,00539 0,59 
8 Östersjön (i ytan) 
MI NtTOra IbaCkene bio tr. do sis SEDIN 1,0054 0,74 
b) Bottniska viken Söder om Qvarken .... -— 0,48 
ce) > > Norr om > 43 — 0,34 
Efter dessa hydrografiska anmärkningar, som det kan vara 
af vigt att hålla i minnet, för att förstå en stor del af det 
följande, skall jag närmast söka lemna en kort framställ- 
ning af 
$ 7. De undersökta ställenas allmänna skaplynne. 
Detta låter sig kanske bäst öfverskåda, om jag för hvarje 
under Vegas expedition undersökt ställe lemnar en enkel 
förteckning på de talrikast förekommande eller eljest på nå- 
got sätt märkliga djurformerna. För fullständighetens skuld 
är det nödvändigt att här äfven lemna en öfversigt af 1875 
och 1876 års draggresultat i Kariska hafvet. Härvid måste 
dock anmärkas, att inom åtskilliga djurgrupper arter och 
slägten icke kunnat närmare angifvas, emedan jag saknat 
tillgång till den för en noggrann bestämning nödvändiga 
literaturen. Men då denna bristfällighet icke gerna kan blifva 
1) Medium af ytvattnets sp. vigt i Norra Atlanten kan ses hos WYVILLE 
THOMSON. Det är något olika inom olika områden. Så t. ex. kring 
Canariska öarne 1,02730. mellan Bermudas och Azorerna 1,02713, i 
Nord-Atlantens östra del mellan Azorernas och S:t Thomas” latituder 
1,02727. Golfströmmens vatten har en sp. vigt af 1,02445, Labrador- 
strömmens 1,02584. 
