40 STUXBERG, EVERTEBRATFAUNAN I SIBIRIENS ISHAF. 
Idothea Sabinei är funnen i hela Sibiriens Ishaf från 
Tschaun-viken mot vester, vid Wajgatsch-öns vestkust !), mel- 
lan Novaja Semlja och Frans Josefs land, vid Spetsbergen i 
Storfjorden, vid Grönlands vestra kust och i Nordamerikas 
arktiska arkipelag på flera ställen, såsom +t. ex. i Repulse bay. 
Professor G. O. SARS i Kristiania har dessutom vid ett till- 
fälle visat mig ett par medelstora exemplar, som han funnit 
sommaren 1876 utanför norska Havbroen, 1 Atlantens kalla 
area, och på mycket stort djup, jag vill erinra mig mellan ett 
och två tusen famnar. Idothea Sabinei är således en äkta hög- 
nordisk form, och cirkumpolär derjämte, som med framgång 
bör kunna sökas 1 Spetsbergens djupare, kalla vatten, der 
hon ännu icke, så vidt jag vet, är funnen. Vi äga visser- 
ligen icke några uppgifter om hennes talrikhet i Nordameri- 
kas arktiska arkipelag, men jag förmodar, att hon bör vara 
minst lika talrik der som i Sibiriens Ishaf, att följaktligen 
hennes spridning och rikedom på individer äro tämligen lik- 
formiga inom hela det rent arktiska området ?). Så är der- 
emot icke förhållandet med 
Idothea entomon, ty hon visar en helt annan utbredning. 
Hon är nämligen icke funnen vester om norra Novaja Semlja, 
ej heller mellan Novaja Semlja och Frans Josefs land, icke 
vid Spetsbergen, eller vid Grönland, eller i Nordamerikas 
arktiska arkipelag, eller i Atlantens kalla area, — och man 
kan heller icke hysa någon grundad utsigt att finna henne 
1) Jag har nu icke JARSCHINSKI'S Öfversigt af Hvita hafvets evertebra- 
ter till hands och kan således icke med hjelp af den säga, om Ido- 
thea Sabinei är funnen der eller icke. Men jag vill erinra mig, att 
hon förekom bland en samling af lägre hafsdjur från Hvita hafvet, 
hvilken förvaras i Petersburgs universitets zoologiska museum, och 
som professor KARL KESSLER hade godheten att visa mig 1875. Hen- 
nes förekomst der låter åtminstone mycket väl förena sig med den 
ryske algologen GoBI's undersökningar öfver Hvita hafvets algflora, 
hvilka grunda sig på prof. GRIGORJEFF'S nyligen gjorda samlingar 
och ådagalägga, att algfloran der har en rent arktisk prägel. — 
JARSCHINSKI'S uppsats finnes i Kejserl. Ryska Geogr. Sällskapets Is- 
mwestija, Bd VI, N:o 6, sid. 213—217 (S:t Petersburg 1870). 
2?) NORDENSKIÖLD har vid Pattorfik på Noursoak-halfön på Grönland i 
en grågrön basaltsand, som är på väg att ombildas till basalttuff, 
vid en höjd af 10—100 fot öfver hafvet, funnit Id: Sabinei subfossil 
tillsammans med skal af Mya truncata, M. arenaria, Cystodaria sili- 
qua, Saxicava arctica, S. norvegica, Tellina sabulosa, T. tenua, Astarte 
corrugata, A. elliptica, Cardium islandicum, C. grönlandicum, Leda: 
pernula, Mytilus edulis, Pecten islandicus och Tritonium hydropha- 
num. Jfr A. E. NORDENSKIÖLD, Redogörelse för en expedition till 
Grönland år 1870 (Öfvers. af Kgl. Vetensk.-Akad. Förhandl., 27:de 
årg. [1870] sid. 973—1082), sid. 1016—1019. 
