BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND, 5. N:O 22. 71 
stora verldshafven, som befinna sig under helt andra fysiska 
förhållanden och följaktligen hysa helt andra djur och växter, 
så skulle polarhafvets eller polarbassängens, d. v. s. den rent 
arktiska faunan icke vara underkastad någon annan förändring 
än den, som kunde blifva en följd af de der afstängdt boende 
arternas inbördes konkurrens, deras utträngande den enas af 
den andra och till sist möjligen uppkomsten af nya arter ge- 
nom karakterernas divergens och ombildning. Men nu be- 
finner sig Sibiriens Ishaf icke i en så afskild belägenhet, det 
har tvärtom förbindelse med de båda stora verldshafven, 
Atlanten och Stilla hafvet. Det är då också helt naturligt, 
att dess fauna rekryteras från dessa båda håll; genom polar- 
bassängens Atlantiska arm å ena sidan och å den andra 
genom dess Berings-arm tager det så småningom emot en 
och annan nykomling, från vester eller öster, och i gengäld 
lemnar det också helt säkert ifrån sig en och annan af sina 
gamla tillhörigheter. 
Dessa slutsatser tränga sig helt osökt på en, då man 
jämför det Sibiriska Ishafvets vestra och östra delar med 
hvarandra i faunistiskt hänseende, och slutligen dessa å ena 
sidan med faunområdet i dess helhet å den andra. 
Taga vi först och främst i betraktande Kariska hafvets 
sammanknytningsställen med det Murmanska, d. v. s. hafvet 
mellan Novaja Semlja och Frans Josefs land, Matotschkin 
schar, Kariska porten och Jugor schar, så finna vi der flera 
former från polarbassängens Atlantiska arm, hvilka icke finnas 
öster derom. Sådana äro Ophiopholis aculeata, Pandalus bo- 
realis, Socarnes Vahli, Anonyx gulosus, Amathilla Sabinei, 
Pardalisca cuspidata och Caprella septentrionalis. I det före- 
gående har jag nämnt några af de arter, som hafva sin vestra 
gräns vid Novaja Semljas ostkust; de kunna således lämpligen 
förbigås här. 
Å andra sidan, vända vi oss till den del af Sibiriens Ishaf, 
som närmast gränsar till Berings sund och genom detta sam- 
-manhänger med Stilla hafvet, så har faunan der visserligen 
till allra största delen qvar sin arktiska prägel, men hon är 
redan något uppblandad med arter från Stilla hafvet, hvilka 
lätt förråda sin främmande härkomst. Sådana arter äro i 
främsta rummet Asterias camtschatica, Chiton Pallasi, Am- 
pelisca picta, Lithodes spinosissimus, Hyas latifrons och en 
art af det egendomliga slägtet Chelyosoma. De fem sist 
