v2 STUXBERG, EVERTEBRATFAUNAN I SIBIRIENS ISHAF. 
nämnda djurarternas hela utseende är allt annat än arktiskt 
eller glacialt, deras prägel är af helt annat ursprung. 
Der finnes i Sibiriens Ishaf en mycket vanlig asteroid, 
Asterias panopla, som icke har den ringaste frändskap med 
de öfriga arterna af samma slägte inom de arktiska hafven, 
men deremot en så stor likhet med den utanför Amurfloden, 
1 Stilla hafvet, lefvande Asterias amurensis, att deras gemen- 
samma härkomst icke kan betviflas. Det egendomliga slägtet 
Trochoderma bland holothuriorna, föret beskrifvet af THÉEL 
från Kariska hafvet, förefaller mig också af flera skäl vara 
en i NSibiriens Ishaf från Stilla hafvet ursprungligen in- 
kommen, men sedermera ombildad form. Crangon salebrosus 
slutligen, för att anföra ett mycket kraftigt stöd för mitt på- 
stående, är ytterst sällsynt i Sibiriens Ishaf och förekommer 
vesterut ända in emot ostkusten af Wajgatsch-ön, men han är 
en äkta kamtschatkisk form, vid Kamtschatka förekommer 
han talrikt, der har han följaktligen också sitt verkliga ut- 
bredningscentrum, det lider alltså intet tvifvel, att han är en 
från Stilla hafvets norra del förvärfvad nykomling, som redan 
hunnit utbreda sig mycket långt mot vester. 
Stegocephalus Kessleri och Acanthostephia Malmgreni 
äro enligt min tanke äkta Sibiriska Ishafsformer, 1 Sibiriens 
Ishaf höra båda ursprungligen hemma. Deras förekomst vid 
Spetsbergens kuster kan, tror jag, förklaras genom en för 
lång tid sedan skedd invandring från öster, d. v. s. från Si- 
biriens Ishaf förbi Novaja Semlja och Frans Josefs land. 
Jag är nu icke i tillfälle att i detalj genomföra bevisen 
för evertebratfaunans rörlighet och successiva förändringar i 
Sibiriens Ishaf, så som jag tänker mig dem, men det hufvud- 
sakliga resultatet, till hvilket mina studier öfver hennes sam- 
mansättning hittills ledt mig, kan kortligen uttryckas i”föl- 
jande punkter: 
1:0). Sibiriens Ishaf hyser, utom sina öfver hela området 
likformigt spridda evertebrater, en del arter, som afgjordt 
visa antingen en vestlig eller en östlig utbredning; 
2:0). Dessa afgjordt vestliga eller östliga arter sträfva 
att utbreda sig i motsatta riktningar, åt öster eller åt vester, 
men denna spridning går ej lika skyndsamt för sig för de 
båda slagen af djurarter; ty 
3:0). De östliga arterna hafva på sin väg mot vester 
hunnit ojämförligt mycket längre (de festa till Novaja Semljas 
