BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 5. N:O 22. 73 
ostkust, två arter: Stegocephalus Kessleri och Acanthostephia 
Malmgreni förbi Novaja Semlja och Frans Josefs land ända 
till Spetsbergen), än de vestliga arterna på sin väg i motsatt 
riktning, mot öster; 
4:0). Sibiriens Ishaf underhåller ett utbyte af arter med 
de stora verldshafven i vester och öster, med Atlanten genom 
Novaja Semljas sund och Murmanska hafvet, med Stilla hafvet 
genom Berings sund; men 
5:0). Detta utbyte måste vara lifligare 1 öster genom 
Berings sund, än i vester förbi Novaja Semlja, ty faunan i 
Beaufort's haf'!) visar en jämförelsevis större tillblandning af 
boreala Stilla-hafs former, än Kariska hafvets vestra del af 
boreala Atlantiska former. Det måste vidare, så att säga, 
vara till” Sibiriska Ishafvets fördel, ty efter allt utseende tager 
det emot långt flera arter än det i gengäld lemnar ifrån sig. 
Till sist, innan jag afslutar dessa rader, skall jag med 
några ord beröra en fråga, som djurgeografen helt säkert skall 
ställa till mig, den nämligen 
$ 10. Huru vi för närvarande känna evertebrat- 
faunan i Sibiriens Ishaf. 
Må man för detta ändamål kasta en blick på kartan, som 
jag bifogat till denna uppsats, och som lemnar en lätt till- 
gänglig öfversigt af alla ställen i Sibiriens Ishaf, der dragg- 
ningar för zoologiskt ändamål blifvit -anstälda af de svenska 
expeditionerna 1875, 1876 och 1873—79. Den slutledningen 
ligger då nära till hands, att genom de svenska expeditio- 
nernas draggningar och trawlningar bör man för närvarande 
känna det Sibiriska Ishafvets evertebratfauna bättre i dess 
vestra del än i dess östra. En dylik slutledning må synas 
mycket berättigad, ty först och främst är sträckan mellan 
kap Tscheljuskin och Berings sund dubbelt större än mellan 
kap Tscheljuskin och Jugor schar, och dertill utgöra de un- 
dersökta ställena inom det förra området ett långt mindre 
antal än inom det senare. Deremot, erinrar man sig hvad 
jag förut påpekat, nämligen den stora öfverensstämmelsen i 
bottnens beskaffenhet, djupet och i sammanhang dermed lik- 
!) Så kallas den del af polarbassängen, som omslutes af Berings sund, 
Tschuktschernas land, Wrangels land och Nordamerikas nordvestligaste 
del (West Georgia). 
6 
