BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 13. AFD. III. N:0 1. 5 



nomyceter, 4 Gasteromyceter och 1 Helvellacé. De under resan 

 insamlade parasitsvamp arne har jag öfverlemnat åt licentiat 

 C. J. Johanson att bearbeta i). 



Innan jag lemnar den systematiska förteckningen öfver de 

 insamlade arterna, anser jag det vara lämpligt att lemna en 

 redogörelse för hnfvuddrao-en af fanerosfamvegetationen i de 

 besökta trakterna. Om man studerar deskriptiva arbeten öfver 

 Hymenomyceterna och särskildt de för de olika arterna an- 

 srifna ståndorterna, så finner man nemligen, att t. ex. arranskoof 

 hyser, i stort sedt, andra arter än björkskog eller bokskog, att 

 vissa arter uppträda endast på ljunghedar, andra på ängsmarker 

 o. s. v., och häraf följer ju, att svampflorans beskaffenhet i en 

 trakt måste vara beroende af den öfriga vegetationen, hvilket 

 ju äfven är antagligt på grund af svamparnes saprofytiska natur. 

 Men det är bekant, att t. ex. björkskogarne på grund af sin 

 olika undervegetation kunna vara ganska olika i växtfysiog- 

 nomiskt hänseende, likaså finnas olika slag af granskogar, och 

 ängsmarkerna kunna bära ett sinsemellan betydligt olika växt- 

 täcke. Växtfysiognomiken har tagit hänsyn till dessa för- 

 hållanden, granskat de olika slagen af växternas grupperings- 

 sätt samt urskilt och begränsat de olika växtsamhällena eller 

 växtformationerna-). Den tanken ligger nu nära till hands, 

 att äfven undervegetationen i en skog har inflytande på be- 

 skaffenheten af dess svampflora eller att i allmänhet de olika 

 växtformationerna hysa vissa bestämda svamparter — en sak, som 

 förut ej varit föremål för speciel undersökning 2). Det ingick 

 derföre i planen för mina mykologiska studier i Härjedalen att 

 gifva akt på detta. Genom omfattande och planmessiga vmder- 

 sökningar i denna riktning bör man kunna få reda på, om 

 några arter uteslutande förekomma i vissa bestämda eller åt- 

 minstone närbeslägtade formationer, vidare hvilka arter kunna 

 uppträda i vidt skilda formationer, och hvilka således kunna 

 anses ega möjligheten för den största utbredningen; hvilka 

 svamparter trifvas i hvarandras sällskap samt svampflorans olika 

 utseende på olika tider inom en och samma formation. Och 

 om det visar sig, att vissa arter äro i sin förekomst inskränkta 



») Jfr Bot. Notiser 1886 och Bot. Centralblatt, Bd 28, 1886. 



^) Jfr Hult, Försök till analytisk behandling af växtformationerna, Hel- 

 singfors 1881. 



^) Så vidt jag vet, är N. Lund (Conspectus Hymenomycetum circa Holmiam 

 crescentium Christianiae 184C) den ende, som något sysslat med studier 

 i denna riktning: för honom var dock naturligtvis formationsbegreppet 

 obekant. 



