BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 13. AFD. III. N:0 1. 15 



myrsinites, glauca och Lapponum. Svampar saknades. Något 

 högre upp förekom på en mindre plats en formation, der Dryas 

 var täckande och Betula nana och Thalictrum alpinum spridda. 

 Bland multnande blad af Dryas växte här Inocyhe fustigiata. 

 På samma höjd bland smärre ängsörter: Thalictrum alpinum, 

 Viola biflora, Polygonum viviparum, Pedicularis Oederi jemte 

 Saussurea träfiades Hygrophorus conicus. I en formation af 

 Dryas och Myrtillus uliginosa förekommo Inocybe lacera var., 

 Inocybe rimosa, Cortinarius flexipes och C. armeniacus. Vid 

 970 m. på södra sidan af fjellet växte en yppig alpin flora, 

 erinrande om Mittåkläppens. Vegetationen utgjordes af Dryas, 

 Silene acaulis, Pedicularis Oederi, Tofieldia, Saxifraga oppositi- 

 folia, Phyllodoce, Azalea, Diapensia, Salix reticulata och Ar- 

 ctostaphylos alpina, bland hvilka växte Inocybe rimosa och cala- 

 mistrata. Boletus scaber förekom bland Empetrum, Vaccinium, 

 krypande Betula nana och Carex vaginata vid 990 m. Vide- 

 regionen på norra sidan, som jag mera hastigt genomströfvade, 

 var rikare på kärr än den södra sluttningen; på ganska stora 

 sträckor bestämde Rubus chamaemorus vegetationens utseende, 

 under det att på andra ställen Myrtillus nigra bildade täta 

 och stora bestånd. Ofre delen af videregionen är jemn och 

 slät med obetydlig stigning; Salix herbacea var fläckvis nästan 

 ymnig. Fjellets högsta parti (1030 m.) bildar en temligen vid- 

 sträckt och jemn platå, der det glesa växttäcket utgjordes af 

 Cetraria, Dicranum longifolium. Azalea, Vaccinium, krypande 

 Betula nana, Saxifraga oppositifolia, Juncus trifidus, Carex 

 rigida, Luzula spicata och Salix glauca. På nästan naken jord 

 träftades derstädes Inocybe lacera. 



I efterföljande förteckning öfver de under resan iakttagna 

 svamparne har jag, beträff"ande på marken växande arter, sökt 

 angifva de olika formationer, inom hvilka de olika arterna an- 

 träff'ats, och dervid användt Hults terminologi. I de fall der 

 jag på grund af ofullständiga anteckningar eller andra omstän- 

 digheter ej kunnat identifiera en formation med någon af Hult 

 beskrifven, har jag naturligen nödgats använda annat beteck- 

 ningssätt. Då för en och samma art flera formationer (resp. 

 ståndorter) äro angifna, äro de ordnade så, att den först angifna 

 formationen utmärker den slags väx-plats, der arten först an- 

 träff^ades, och de öfriga intaga sedan vederbörlig ordning i tids- 

 följd. Jag har nemligen tänkt mig möjligheten af, att en arts 

 växplats kan ha inflytande på tiden för dess fruktsättning och 



