26 ALIDA OLBERS, OM FRUKTVÄGGENS BYGGNAD HOS BORRAGINEERNa. 



Sammanfattning. 



Betraktar man frukterna hos Cynoglossea\ ErifricJncir, 

 LitliospermPG' och Aticlniserr och till en början alldeles bort- 

 ser från fotbildniug-en, så företer såväl fruktväggens byggnad 

 som fruktens form fyra olika typer: 



1. Den första tvpen representeras af Ctpioglosf^ion, (tm- 

 j>haloiles, Caccinid och Eclnnospermum. 



Hos dessa fyra är delfruktens form nära nog densamma: 

 men den lilla kant, som går rundt om dennas ryggsida hos 

 Cynoglosrmm och Cacchiia har hos Omphalodcs blifvit ett 

 bredt, vinglikt organ och hos Echhtospennuin en krans af 

 kraftiga taggar. Fruktfästet är kägelformigt, fästytan sido- 

 stäld, och en större eller mindre del af fruktens yta är besatt 

 med häftorgan i form af taggar eller kraftiga hår. 



Förntom af yttre och inre epidermis består fruktväggen 

 endast af de mellan dessa cellager liggande lagren af tunuväggiga 

 parenkymatiska celler. — Yttre epidermis celler hafva hos 

 Cacchiia, C>/iioglossinn och Kchhiosperiinon vågformiga vägg- 

 förtjockningar, äro olika långa samt med sin längdaxel stälda 

 vinkelrätt mot fruktens yta, hvarigenom de mycket bidraga 

 till fruktväggens tjocklek och stvrka. De längre och kortare 

 cellerna stå ordnade så, att en framträdande skulptur upp- 

 kommer på fruktens yta {Kcliiuosjierimnn). Der taggar före- 

 komma, äro de längre cellerna stälda på det utskott af mellan- 

 skiktet, som ingår i taggarnes bildning, de korta stå deremot 

 mellan dem (Cipioglossuin). 



Hos Oiiiphalodes, der fruktväggen ej har någon särdeles 

 tjocklek, stå ej heller yttre epidermis celler med sin längd- 

 axel vinkelrätt mot fruktens yta utan parallelt med denna 

 eller snedt, allt efter som fruktens form kräfver det. På vissa 

 ställen af frukten hafva dessa celler vågformiga väggförtjock- 

 ningar, men på andra äro väggarne raka eller vågiga utan att 



