6 JOHANSON, STUDIER ÖFVER SVAMPSLÄGTET TAPHRINA. 



da voro röda och uppsvälda liksom den angripua delen af blad- 

 skifvan samt buro sporsäckar. Något mycelium på skottaxeln 

 nedanför ett sådant bladskaft kunde ej upptäckas. 



Det är för öfrigt temligen svårt att få se mycelietrådar 

 på de angripna partierna af bladen, ty myceliet uppgår mycket 

 hastigt i bildandet af celler, som skola utväxa till sporsäckar, 

 och hvilka bilda ett tätt, sammanhängande cellskikt. Utan- 

 för de skarpt begränsade partierna, som bära sporsäckar, finner 

 man ej något spår af myceliet. På ett temligen ungt blad 

 fann jag ascogena celler utväxa till korta med tvärväggar för- 

 sedda trådar, hvilka trängde ut på håren, der de på grund af 

 otillräcklig näring ej så hastigt eller måliända ej alls kunde 

 bilda sporsäckar (lig. 14). Detta visar emellertid, att arten 

 ifråga verkligen eger mycelium, h vilket man eljest möjligen 

 kunnat betvifla på grund af svårigheten att få se detsamma 

 på fullt utvecklade blad, men detta mycelium är ej, såsom 

 ofvan är visadt, en fortsättning af förut befintligt i knopparnc 

 öfvervintradt mycelium, iitan det måste hafva uppkommit vid 

 vegetationsperiodens början af groende sporer eller knoppceller, 

 hvilka hvilat öfver vintern. 



Märkvärdigt nog har jag ej fimnit några unga, outveck- 

 lade, nyss frambragta svampfläckar tillsammans med de gamla, 

 utan alla synas befinna sig på samma utvjeeklingsstadiiim och 

 vara af ungefär samma ålder. Afveu detta talar för att my- 

 celiet hos ifrågavarande art ej öfvervintrar, ty hos alla de 

 med perennerande mycelium försedda arterna kan man på ett 

 angripet skott finna de mest olika utvecklingsstadier. Sålunda 

 synas konidierna (knoppcellerna) ej kunna frambringa mycelium 

 och angripa nya blad samma sommar, som de uppstå. Må- 

 hända beror detta endast derpå, att utvecklingen af buskar 

 och andra högre växter försiggår temligen hastigt i fjällen, 

 så att björkarnes blad redan äro fullbildade och försedda med 

 temligen tjock cuticula, då de hos T. carnea deremot relativt 

 sent färdigbildade sporsäckarne hafva utsläppt sina sporer 

 och konidier, hvarför dessas groddslangar ej kunna intränga i 

 bladen. 



Taphrina Sadebeckii förekommer ganska ymnigt vid mitt 

 hem i Småland, och jag har der haft godt tillfälle att studera 

 densamma pa lefvande material. Denna art åstadkommer små, i 

 början gulaktiga, rundade, någongång buckliga fläckar pa öfver- 

 eller undersidan af bladen af Alnus glutinosa, men förorsakar för 



