<S JOHANSON, STLDIEK OFVER SVAMPSLAftTET TAPIIRINA. 



midt för riiickeii, imder det att bladet för öfrigt är alldelet- 

 oförändradt. Likasom hos T. Sadebeckii kunna isolerade Häc- 

 kar äfven förekomma på bladskaften. Om de nedre bladen p;'i 

 ett skott äro starkt angripna, iiro vanligen de öfre dock full- 

 komligt friska. Lika litet som hos 7'. Sadebeckii kunde jag 

 här anträffa något mycelium i skaften till de angripna bla- 

 den, icke ens emellan de af svampen frambragta tläckarne. 

 och på grund häraf samt på grund af öfverensstämmelsen i 

 ofritt med T. Sadebeckii torde man vara berättioad att draga 

 den slutsatsen, att äfven denna art saknar perennerande ravce- 

 lium och att ravceliet i lläckarne om vären frambringas af 

 wroende konidier. 



Kunna dessa små tunnväggiga och efter utseendet att 

 <]öma bräckliga koni<iier verkligen bibehålla sig öfver vintern 

 utan att förlora sin groningsförmåga? Derom föreligga visser- 

 ligen inga direkta iakttagelser, men att döma efter förhållandet 

 hos andra närstående former, torde ett sådant antagande vara 

 wanska berättigadt. Saccharomvceterna stå utan tvifvel släotet 

 Taphrina mycket nära. För en af dem, Saccliaronvjcefi apicu- 

 latus, har II.VXSEN ') genom direkta kulturförsök påvisat, att 

 grobara knoppceller under vintern förekomma i jorden och att 

 de dcrifrän följande sommar komma upp till de mogna fruk- 

 terna (krusbär, körsbär, plommon etc), som äro deras egentliga 

 närinoshärd. Dessa knoppceller äro enligt Hansens undersök- 

 ningar'-) så ömtåliga, att de redan efter 24 timmars torka för- 

 lora sin förmåga att vidare utveckla sig; dock bevara de sin 

 grobarhet betvdligt längre, om de varit inneslutna i torr jord. 

 Här har man sålunda exempel pa att knoppceller, som full- 

 komligt motsvara Taphrina-AYteruns konidier eller knoppceller, 

 utan olägenhet kunna öfvervintra och följande sommar fort- 

 sätta sin utveckling. Detta talar för att äfven knoppcellerna 

 hos de arter, om hvilka här är fråga, besitta denna förmåga. 

 En närstående form ntminstone, den af (\ Ftsch ^) beskrifna 

 Ascomyces (>ndogenni<. måste, synes det mig, vara uteslutande 

 hänvisad till detta sätt att fortplanta sig från den ena som- 

 maren till den andra, ty den saknar enligt FisCH helt och 

 hållet mycelium och hvarjc sporsäck frambringas särskildt af 



') E. Ohr. Hanskn, Meddelelser fra Cailsberg Laboratoriet 1, 1881. 



^) E. Chr. Hansen, Vorläutige Mittheilungen iiber Gährungs-Filze. 

 (Botanisches Centralblatt 1885, Bd XXI. N:o ^^ p. 184. sep. p. 4.) 



^) C. FisCH. Ueher die Pil/eattung Ascomyres. (Botanische Zeitung- 

 188Ö N:o 3 och 4.) 



