58 R. JUNGNER. ANATOMIEN HOS FAMILJEN DIOSCORE^. 



O-ån o- ett stöd och mer rörlighet och smidighet. Rörelseför- 

 mågan måste vara af vigt derför, att bladets ställning i för- 

 hållande till ljuskällan oftare rubbas och ändras hos denna art, 

 som lefver i Brasiliens urskogar, än hos de arter, som lefva 

 på mångsidigt belysta ställen. Och en större smidighet och 

 böjlighet måste finnas af flere skäl. Då nämligen Dioscoreernas 

 blad i allmänhet ha långa oeh smala skaft, men stora och jem- 

 förelsevis tunga skifvor, så skulle de vara mycket ömtåliga, och 

 de skulle lätt brytas af, om de icke hos sådana arter, der faran 

 deraf vore för handen, hade särskilda väfnader, som voro in- 

 rättade att hindra detta. De arter, hvilka lefva såsom lianer 

 i de tropiska skogarna, äro utsatta dels för andra växters van- 

 ligen ganska stora blad, hvilka, då de sättas i rörelse af luft- 

 strömmarne, måste åstadkomma kraftiga stötar, dels också för 

 nedfallande större vattendroppar. Derför utgöres den mekaniska 

 väfnaden här icke af hårdbast utan dels af en strax utom och 

 under kärlsträngen belägen vatten- och slemförande väfnad, dels 

 af ett närmast derutom befintligt, ofta ganska mäktigt koUen- 

 kym^). Hos denna art särskildt är vattenväfnaden förherr- 

 skande, under det kollenkymet är svagt. Ansvällningaine äKp 

 i öfverensstämmelse härmed stora och den under jord lefvande 

 stamknölen är rundad och i kanten omgifven med en mängd 

 birötter. 



Dioscorea discolor Hört. Berol. 



Hårdbast och kollenkym saknas i bladen. Vattenväfnaden 

 på nervernas undre sida är deremot starkt utvecklad. På 

 hvarje cell synes på tvärsnittet en protuberans, hvarigenom 

 rännorna mellan epidermiscellerna synas ganska stora. Afven 

 på de epidermisceller, hvilka äro belägna mellan nerverna, finnas 

 dylika protuberanser. Stammens kanter och fåror äro tydliga. 

 Bladskaftets ansvällningar äro stora och långsträckta. Hem- 

 land: America meridionalis enl. Kunth. 



Dioscorea retusa Wight. 



Bladställning vid basen vanligen i ^^ spiral, högre upp 

 i -/.5» derpå i ^g och slutligen åter i -5. Antalet af strängarne 



') För noggrannhetens skull har jag hos denna och hos alla följande 

 arter undersökt nerverna på samma ställe, nämligen i det öfre området af 

 nedre tredjedelen af mediannerven och i samma stadium nämligen äldre 

 blad i september. 



