BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 13. AFD. III. N:0 7. 63 



delad i tvänne, hvilka ligfffa mot gränsen till den tunnvägeiga 

 märgen. Centralcylindern är i sin periferi småcellig, starkt 

 förvedad. Epidermis på stam och blad är hårig, i synnerhet 

 på åsarne af stammen, hvarigenom fåror bildas för vatten- 

 dropparne. Strimmor och rännor äro tydliga. Den ofvan jord 

 befintliga stammen slingrar mycket högt, och den underjordiska 

 stamknölen är stor, rundad, från ofvan och nedan plattad. 

 Hemland: Java och närgränsande område enligt Kunth. 



Dioscorea sativa L. 



Hårdbast förekommer här sparsamt utanför hvarje vek- 

 bastgrupp i bladnerverna. Kollenkymet är svagt. Vattenväf- 

 naden deremot är mycket mäktig. Fåror, rännor och strim- 

 mor starkt utvecklade. Bladskaftets ansvällningar stora. Hem- 

 land: Java, Philippinerna enligt Kunth. 



Dioscorea punetata Brown. 



Bladspiralen och bladdivergensen stiga från Y2 (^/e) genom 

 ^/j och Vs ^^^1 ^/g eller mer, hvarefter vanligen åter ett af- 

 tagande eger rum. Stammen är i så fall på olika höjd respektive 

 6-, 7-, 8-, 9-kantig. Bladbasen omfattar alltid, liksom i regeln 

 hos de öfriga till denna familj hörande arterna, två af dessa 

 kanter. Bladspåren äro vanligen 3- någon gång 5-taliga, gren- 

 spåren 2- eller 4-taliga. De löpa nedåt genom så många inter- 

 nodier som bladspiralen och fårorna på stammens yta angifva. 



I bladen finnas 7 större nerver, af hvilka de yttersta äro 

 tudelta. Alla äi-o de emellertid på stort afstånd ifrån hvarandra, 

 hvarigenom finare nerver af ganska hög ordning kunna före- 

 komma. Kärlknippena äro bygda här såsom hos D. retusa. 

 Se den allmänna delen af detta arbete. I bladet sakna strän- 

 garne hårdbast. Deras byguad för öfrigt öfverensstämmer 

 med densamma hos Dioscorea retusa. Hudväfnaden är egen- 

 domlig i det fallet, att små punkter uppträda på bladens undre 

 sida. Dessa äro ungefär 20 gånger till så stora som en 

 epidermiscell och synas vara sammansatta af ett dubbelt lager 

 små celler, hvilka bilda en skifix)rmig kropp, som lätt faller 

 af. Sådana bildningar förekomma äfven hos andra arter, men 

 tydligast hos denna. Deras uppgift har jag icke kunnat 



