BIHaNG till k. sv. VET.-AKAD. HANDL. band 13. AFD. m. N:0 7. 67 



kollenkymet starkt. Strimmorna på cuticula äro få på hvarje 

 cell, dock ej högre än hos de föregående. Epidermiscellerna 

 nästan lika höga öfverallt. Fårorna på stammen äro svagt an- 

 tydda. Hemland: Japan. 



Afrikanska arter. 

 Dioscorea sp. 



Bladställning i V2 ^ill Vs spiral. Kärlknippeförloppet 

 öfverensstämmer med detsamma hos Dioscorea reiusa. Knip- 

 penas bygnad är egendomlig i det hänseendet, att, i stället för 

 de två största kärlen i ett större knippe, här endast ett stort 

 kärl förekommer. Och mellan detta och de derutanför belägna 

 synes vara en inskjuten grundväfnad, hvilken dock utan tvifvel 

 endast är att jemföra med det vedparenkym, som hos andra 

 arter finnes på motsvarande ställe. 



I bladet äro kärlknippena bygda ungefär såsom hos Dio- 

 scorea retusa. Hårdbast mycket svagt utveckladt. Den vatten- 

 förande grundväfnaden derutom är mäktig. 



Bladet löper ut i en lång smal spets (Tafl. III, fig. 42), 

 som i hög grad liknar näbbet af en honungsfågel. Äfven 

 bladet i sin helhet med sina flikar påminner något om en 

 flygande fogel. På öfre sidan af denna bladspets finnes en 

 fåra (fig. 43), som är begränsad af små vingkanter och i hvilken 

 regnet rinner af bladet. Detta är nämligen såsom hos andra 

 arter ofta böjdt nedåt. Strax innanför och invid dessa ving- 

 kanter ser man två längsgående, mycket smala men djupa 

 sprickor, hvilka synas ha uppkommit på det sätt, att bladet 

 vikit sig uppåt, så att öfre sidans epiderraisceller gränsa intill 

 hvarandra. Cuticula synes i och invid sprickorna liksom 

 äfven på andra ställen af bladet, fastän i mindre grad, vara 

 försedd med porer. Epidermis är öfverallt tunnväggig. Innanför 

 denna på ömse sidor om rännorna och ett långt stycke in i 

 tvärsnittet (Tafl. III, fig. 43) finnes en tunnväggig vatten- 

 förande väfnad. hvars celler i närheten af sprickorna äro lång 

 sträckta i dessas riktning och stundom något hopfallna. Der- 

 inom finnes en (slemförande?) kornig väfnad, sammansatt af 

 stora celler. Denna väfnad bildar tvänne cylindriska kroppar, 

 en på hvar sida om medelnerven, och står i förbindelse med 

 kärlknippena (fig. 43) genom tvärgående nerver. På undre 



