X första upplagan af Linnés »Flora suecica» (1745) omnämnes 

 Trapa natans sannolikt för första gången såsom förekommande 

 i Sverige. Ty i den några år förut (1737) utgifna »Hortus 

 ClifFortianus» angifves icke vårt land såsom växtort, utan Trapa 

 sä ges förekomma >in Gallia, Helvetia, Italia». Under mellan- 

 liggande år har följaktligen dess förekomst äfven inom Sverige 

 blifvit för Linné bekant. Det bör likvisst påpekas, att Linnés 

 senare uppgifter ej äro fullt öfverensstämmande, ty i »Materia 

 medica» (1749) säges endast »Europae australis» och likaså i 

 »Species plantarum» (andra upplagan 1762), medan andra upp- 

 lagan af Flora suecica (1755) angifver samma fyndorter som i 

 den första. Men i denna andra upplaga finnes tillfogadt »a me 

 non lecta». Skulle detta kunna innebära, att Linné möjligen 

 hyste tvifvelsmål om växtens förekomst (såsom vild) inom 

 landet? 



Uppgiften i första upplagan af Flora suecica har följande 

 lydelse (sid. 48): »Suecis Watn-nöt. Ostro-gothis Siö-nötter. 

 Habitat in Ostro-Gothiae paroecia Misterliult, pago Sohlgång, 

 lacu Kåksmåla, in Smolandia? paroäcia Lemn-hult, lacu Höke- 

 siö.» I andra upplagan är ordalydelsen alldeles densamma, 

 med det tillägg-, som ofvan blifvit nämudt. Något närmare 

 meddelande om förekomsten i Hökesjön har sedermera icke lem- 

 nats, kanske har växten der varit tillfälligtvis planterad. Att 

 den icke i större mängd vuxit på platsen, torde numera kunna 

 anses såsom temlioen säkert. A. F. Carlsons undersökningar 



o o 



derstädes sommaren 1885 gåfvo nemligen ett helt och hållet 

 negativt resultat, något som sannolikt ej skulle varit fallet, 

 om växten under forna tider derstädes varit inhemsk. Upp- 

 giften om Trapas förekomst i Hökesjön torde följaktligen 

 kunna anses bero på något misstag, för så vidt den skulle 

 afse, att växten derstädes funnits i vildt tillstånd. Det- 

 samma kan äfven antagas vara förhållandet med det af Wik- 

 ström på sin tid lemnade meddelandet om växtens forna före- 



