BIHANG TILL K. VET.-AKAD. sv. HANDL. BAND 13. AFD. III. N:0 10. 31 



Fördelas frukterna på de båda hufvudtyperua coronata och 

 Icecii^uta, så komma på den förra 45, y %, på den senare 54, i %. 

 11. Stonittern, Kattsvikeii^ Tuna socken. Såsom redan 

 blifvit nämndt, fann Carlson 1886 Trapa-fvuktex åfven i den 

 lilla Kattsviken i Stonitterns norra del, på ungefär en fjerde- 

 dels mils afstånd från förut beskrifna lokal. Frukterna före- 

 komma här på 5 — 6 fots djup, 25 — 30 fot från stranden, men 

 blott på ett mycket litet område, strax vester om inloppet ^). 

 Inalles upphemtades 53 frukter; de äro mera förmultnade än 

 på öfriga lokaler, ofta genomdragna af rottrådar. De tillhöra 

 nästan alla samma typ af coronata, som är vanlig i Storutterns 

 södra ände, men flere hafva halsen samt kronan kring frukt- 

 mynningen något mera iitvecklade (taf. 3, fig. 15) och närma 

 sig derföre hufvudformen mera. Äfven iiunas exemplar, hvilka 

 hafva den öfversittande delen något pyramidlikt förlängd, all- 

 deles såsom hos det å taf. 3, lig. 7 afbildade. A andra sidan 

 finnes ett exemplar (taf. 3, fig. 16), som kan sägas fullständigt 

 öfverensstämma med Icevigata, sådan denna förekommer i Un- 

 gern. Xågra exemplar af formen suhcoronata hafva tornarne 

 smalare, liksom formen från Qvittinge ängar eller Ukrän. 1 det 

 hela taget torde dock dessa variationer ej vara större, än att alla 

 dessa frukter mycket väl kunmi anses tillhöra samma ras. Exem- 

 plar af de Immgata-foxme^x, som förekomma i Storutterns södra 

 del {rostrata och conocarpoides), finnas här lika litet, som den 

 på samma ställe befintliga conocarpa-f ormen. De båda loka- 

 lerna i Storuttern hafva sålunda visserligen en ras gemensam, 

 medan deremot de öfriga äro inskränkta till sjöns södra ände. 

 De i Kattsviken insamlade exemplaren fördela sig på de 

 olika formerna sålunda: 



coronata '2b exemplar, 47,2 % 



suhcoronata 2,^ > 41, .'j » 



sxihcoronata conocarpoides. 5 » 9,4 » 



Icevigata 1 » 1,9 » 



Summa 53 exemplar, 100,o ".o. 



Areschoug antager i sin uppsats 1873, att den i Småland 

 fordom lefvande formen af Trapa med hänseende till frukten 

 »sannolikt varit fullt identisk med den skånska». Han stöder 



') Det bör anraärkas. att såväl denna sjö, som flere af de öfriga 

 lära för några år sedan blifvit sänkta omkring 4 fot. 



