38 NATHORST, FIUKTFORMER AF TRAPA NATANS. 



figur ^) öfvcr Tnipa natans frän pälbyggnadcrna i Schweiz 

 (äfven reproducerad i JÄGGIS arbete) synes tillhöra formen 

 Itevigata, och detsamma tyckes äfven vara fallet med några i 

 Kiksmusects samlingar förvarade, torkade (men derföre till be- 

 stämningen osäkra) exemplar frän Eobenhausen. Ett i vätska 

 bevaradt exemplar, som dock sedermera blifvit förstördt, frän 

 samma lokal, tillhörde en öfvergängsform mellan Icecigata och 

 coroiiata. Kronan är förhanden, fastän obetydligt utvecklad. 

 KosTEUPS af bildningar af subfossila jfröpa-frukter frän Lolland-) 

 synas alla hänföra sig till formen hvvigata ^). Man känner 

 emellertid äunti för litet af sjönötens geologiska historia för 

 att af denna kunna draga nägra säkra slutsatser angående den 

 ena eller den andra formens tidigare uppträdande. 



Vi komma nn till frågan om de olika fyndorterna i Sverige, 

 och om växten spridt sig frän den ena af dessa till de andra, 

 eller om den kan antagas vara förd till hvarje af de fyra loka- 

 lerna utifrån. En svårighet möter härvid genast, att man 

 nemligen känner alls intet om växtens spridningsmedel mer 

 än genom mcnniskan. I öfrigt är man helt och hållet hän- 

 visad till lösa antaganden. Inom samma vattensystem kan 

 man förmoda, att spridningen försiggår genom fiskar samt (och 

 detta äfven mellan närbelägna skilda vattensystem) vatten- 

 foglar och möjligen äfven däggdjur, såsom bäfrar, vattenråttor 

 och kanske uttrar. För spridningen till skilda, mindre när- 

 belägna vattensystem får man väl antaga, att hufvudsakligen 

 vattenfoglar äro verksamma. 



Emellertid synes det troligt, att Trapa till Sverige in- 

 kommit till ursprungligen åtminstone tvä skilda ställen, och 

 detta äfven på tvenne olika sätt. Frukterna vid Xäsbyholms- 

 sjön afvika så mycket från de öfriga, att man för deras vid- 

 kommande måste antaga ett frän dessa skildt ursprung. Det 

 är ej osannolikt, att växten der planterats af urinvänarne, och 



') Heeb, Die Piianzeu der Pfahlbauten. Neujahrsblatt von der ualur- 

 forschenden Gesellschaft io Ziirich. fiS Stiick. 1866. 



^) EosTRUP, Beskrivelse af iGallemosen» paa Lolland. Videnskabe- 

 lige Meddelelser fra den naturhistoriske ForeniD£r i Kjöbenhavn, for 

 Aaret 1858. 



') Genom professor Warmings tillmötesgående har jag sedermera 

 kunnat undersöka några exemplar från Stokkemark Törvelyng, Lolland, 

 tagna af Rostrup 1877. Dessa äro ganska lika de vid Näsbyholra före- 

 kommande frukterna, men kronan är ännu mindre utbildad och synes ej 

 i profil, de närma sig derigenom herigata, ehuru hela habitus mera er- 

 inrar om coronata. Sådana frukter skulle kunna benämnas 2)SCvdo-l(evi- 

 gata. Februari 1888. 



