BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HAXDL. BAND 13. AFD. III. N:0 11. 7 



liga för blotta ögat. Afven tvärsnittsytan visar variationer, 

 särskildt i de fall då 3 eller flera barr förekomma å samma 

 kortskott. Se fig. o / å Tafl. I. Hos ungträd bära nämligen 

 kraftiga föryngringsskott, synnerligast i sina öfre delar, ej 

 sällan kortskott med 3 barr; 4 anträffas sällan, och 5 har jag 

 endast i två fall iakttagit. 



Rörande barrens inre byggnad må några egendomligheter 

 för den nordliga varieteten påpekas. 



Epidermiscellernas höjd i förhållande till deras bredd är i 

 regeln större än i sydligare trakter. Jemför i detta afseende 

 Tafl. I, fig. 5 med den af Mahlert ^) lemnade bilden af tallens 

 öfverhudsväfnad. Anmärkas bör dock, att denna skilnad icke 

 framträder hos de å plantan först utbildade kortskottsbarren, 

 hvilka äfven i öfrio-t visa en svagare bvo^onad. 



Hypodermalagret är vanligen i barrens hörn (ofta äfven 

 utanför dessa) dubbelt och någon gång tredubbelt, fig. 5 å 

 Tafl. I, hvilket Mahlert säger sig aldrig hafva iakttagit hos 

 Pinas silvestris. -) Den imga plantans barr hafva emellertid 

 enkelt hypodermalager. 



Hartskanalerna äro ofta (dock icke hos unga plantors barr) 

 omgifna af flere än två cellrader, hvarvid det är de yttre tjock- 

 väo-aiora cellernas antal som ökats. Antalet hartskanaler är i 

 regeln större hos den nordliga tallens barr än hos* sydligare 

 former, uppgående oftast till 7 a 8 st. Högsta af mig iakt- 

 tagna antalet är 14 och lägsta 2, nämligen de i barrets hörn; 

 WiTTROCK ^) har undersökt barr med ända till 16. Största 

 antalet hartskanaler visa barr å starka långskott. Barr med 

 endast 2 li o hartskanaler finner man normalt hos unga plantor, 

 fig. o c å Tafl. I, sålunda å de först utvecklade kortskotten. 

 En dylik enkel byggnad visar äfven ofta de första barren, som 

 utvecklats å ett till långskott utväxande kortskott. Rörande 

 hartskanalernas normala antal och läge hänvisas till Tafl. I, 

 fig. 3 d. Ett abnormt fall är framstäldt i fig. 3 e, som visar, 

 -dels att den morfologiska öfversidans hartskanaler kan uppgå 

 till 5 st., under det att Meyer*) för P. silvestris uppgifver 3 



') Mahlert, Dr. Adolf, Beiträge zur Kentniss der Anatomie der Laub- 

 blätter der Coniferen mit besonderer Beriicksichtigung der Spaltöffnungs- 

 npparaten. (Botaniches Centralbl. XXIV Band, 1885.) 



2) 1. c. sid. 122. 



^) Skandinaviens Gymnospermer beskrifna af V. B.Wittrock i Hartmåns 

 Handbok i Skandinaviens Flora. 12:e uppl., utgifven af Th. O. B. N. Krok. 



■•) Meyer, Die Harzgänge im Blått der Abietineen nach ihrer Anatomie 

 und ihrer Verwertung zur Taxologie. Königsberg 1883. 



