BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 13. AFD. III. N:0 12. 7 



iiodierna kvarstå, det visar såväl tvärsnitt som längdsnitt. 

 En intercelliilär luftkanal har redan här l^örjat bilda sig och 

 vid dess väggar synas rester af de på ett mycket tidigt 

 stadium bildade ringkärlen ligga. Med fortskridande utveck- 

 ling försvinna dessa allt mer och mer, sa att ett färdigbildadt 

 kärlknippe i internodierua alldeles är i saknad af dylika rester 

 af förstörda kärl inuti luftkanaleu. 



Hvad utvecklingen i öfrigt af Fotamogetoits kärlsträng be- 

 träifar, är denna icke förknippad med uppträdandet af en kara- 

 biumzon, ej ens en häntvdan härtill. 



På en något högre ståndpunkt stå Alisnia plantago L. och 

 Sagittaria sagittcefolia L., ehuru icke heller dessa äro utrustade 

 med någon kambiumzon. Det imga kärlknippet hos dessa 

 växter ter sig på ett tvärsnitt som en grupp små, tunnväggiga, 

 oregelbundet ordnade celler, ej skarpt skilda från den om- 

 gifvande grundväfnaden. Innerst ses en liten grupp primära 

 kärl vara bildade, men dessa gå samma öde till mötes, som 

 de primära kärlen hos Potamogeton: när cellerna börja sträckas, 

 rifvas de sönder och förstöras. I deras ställe uppträder en vid, 

 intercellulär luftgång, invid hvars väggar brottstycken af de 

 primära ringkärlcn ses ligga. Hos Alisnia plantago ersättas 

 likväl de sålunda förstörda kärlen af sekundärt bildade kärl, 

 hvilka uppträda i en halfmånformig krets utanför luftkanaleu. 

 Detta synes icke vara fallet hos Sagittaria. 



Att denna vatteuhelobieernas kärlsträngstyp kan vara fram- 

 kallad genom inverkan af det medium, i hvilket de lefva, har 

 J. CosTANTiN i ofvan citerade arbete till fullo klargjort, och 

 framlägger han där på ett ställe den åsigten, att kärlen hos 

 en i vatten lefvande växt böra vara färre af två skäl: l:o) 

 emedan färre kärl ursprungligen anläggas; 2:o) emedan liere 

 af de redan anlagda förstöras vid sträckningen af kärlsträugens 

 ofri ga element er. 



På ett ställe^) i sitt arbete yttrar Costantin: >.C'est sur- 

 tout chez les plantes amphibics, qui vivent tantöt sur le bord 

 des ruisseaux, tantot plongées dans Teau, que Ton observe ce 

 fait (att den mekaniska väfnaden kvarstår omkring kärlsträn- 

 garne i centralcylindern). Dans ce dernier cas non seidement 

 le systéme fibreux mais tous les elements des faisceaux peu- 

 vent subsister presque avec un egal développement au dessous 



') 1. c. p. 313. 



