6 



avarmixg, om nogle arktiske v.4:xters biologi. 



Knopstadiet, fundet Arrene i den Grad belfessede med Pollen, 

 at dette nseppe kan va^re sket på anden Made end ved Seiv- 

 bestövning (se Fig. 2 D). Hos Chr. alternifoUum vare Grif- 

 lerne på de af mig undersögte danske (spritlagte) Exemplarer 

 Iseno^ere, slankere och mindre tilbageböjede under Blomstringen 

 (Fig. 3); H. Muller kalder dera også »schwacli divergirend 

 und etwas auswärts gebogen». Jeg har derfor heller ikke 

 hos denne Art set Arrene röre ved nogen Knap, og på Grund 

 af Stövdragernes samt Griflernes Lsengde og Retning vil dette 

 o£fså have betvdelio- Yanskelished. 



Fig 2. Chrysosplenmm tetrandrum. 



A: Lsengdesnit gjennem en Blomst. som endnu nresten er lukket; 

 Antherer lukkede: Grifler korte, oprette Kegler. B: af en yngre, men i 

 fuld Blomstring vserende Blomst; Arrene röre til Dels ved de åbne Antherer, 

 der aflaesse Mängder af Pollen på dem (Fig. D er af denne Blomst). 

 C: en befrugtet Blomst; Frugt- og Frödannelsen er begyndt; Frugtbladenes 

 frie Dele löfte sig staerkere i Vejret, og Blosterbladene have lukket sig 

 mere sammen. D: GrifEel af Fig. B, staerkere först.; på Ärret findes 

 Maengder af Pollenkorn. E, F: sterile Stövblade, det sidste i Förbindelse 

 med sit Blosterblad. G: Ltengdesnit gjennem et sterilt Stövblad. H: 

 normal Stövknap. J: ikke helt moden Frugt. K: Lsengdesnit gjennem 

 en lignende Frugt. Fröene ere fjajrnede, men funiculi ere delvis till age. 



En af Chr. tetrandrums Ejendommeligheder synes altså 

 at vaere den, at den er tilpasset til Selvbestövniug, der 

 — da Arten sastter Frugt normalt i vist nok hver Blomst — 

 tnedförer Selvbefrugtniug. Chr. alternifolium har derimod så 



