WARMING, OM NOGLE ARKTISKE V.EXTERS BIOLOGI. 



"2. Om nogle Gontiana-Arter. 



I H. Mullers »Alpeublumen» findcs der Oplysningcr om 

 en Maengde alpine G eiitiaiia- Arters Blomsterbiologi; i det 

 folgende meddeles nogle lagttagelser vedkonimende et Far 

 arktiske Arter, som raåske kunne bidrage lidt til at fvild- 

 staendiggjöre og berigtige Billedet af denne Slaegts biologiske 

 Forhold. 



Stövknappernes Stilling i Blomsten frembyder Forskjel- 

 ligheder, der ikke synes mig tilstreekkelig skarpt frerahaevede 

 eller observerede af Muller. Tre forskjellige Stillingsforhold 

 era mig bekjendte: 



1. Knapperne vende altid, såvel i Knoppen som i den 

 udfoldede Blomst, indad, og et besögende Insekt må före sin 

 Sugesnabel ned mellem Knapperne og Pistillen; vide, klokke- 

 formede Kröner synes ikke forenede med dette Forhold ; 

 herhen Gentiana nivalis og tenella. 



2. Knapperne vende altid udad, bort fra Pistillen, så 

 vel i Knoppen som i den mlfoldede Blomst; Insektet förer 

 sin Sugesnabel ned mellem Knapperne og Krönen, og denne 

 synes at va^re mere eller mindre vid og klokkedannet hos 

 de Arter, der have dette Forhold ; da Stövtrådene ere be- 

 faestede på Krönen, have de alle en skrå Stilling, hieldende 

 ind mod Griflen og til sammen dannende en Kegle om 

 denne. Ex.: Gentiana Pnenmonanthe og rirneligvis en Mgengde 

 andre til Underslasgten Ccelauthe hörende Arter. 



3. Knapperne vende i Knoppen indad mod Pistillen, 

 men vippe således över, at de i den udfoldede Blomst vende 

 den pollendaekkede Flade opad eller udad. Stövtrådene ere 

 offså her ligesom i forrige Tilfselde mere eller mindre kegle- 

 formig sammenböjcde om Griflen, og Insektet må före sin 

 Sugesnabel ned mellem Krönen og Knapperne. Ex.: Gentiana 

 involucrata^ G. campestris og G. Amarella. 



Om de af micj iagttacjne Arter kan ieo; i övrigt meddele 

 folgende Enkeltheder. 



Gentiana nivalis L. 



Exemplarer fra Herjcdalen, Tromsö, Bosekop og Grön- 

 land stemme i alt vaesentligt overens indbyrdes og med Al- 

 pernes efter Mullers Skildring af disse. Blomsten er homo- 



