10 WARMING, OM NOGLE ARKTISKE V^EXTERS BIOLOGI. 



Gentiana Pneumonanthe L. 



Stövtrådene eie kegleformig sammenböjede ora Pistillen, 

 og de fem altid udad vendende Knäpper klc'Ebe inere eller 

 mindre sanimen til et taet om Pistillen siutteude Rör, ligesom 

 hos Lobeliucege o. a., men det dtekker sig udveudig, og ikke 

 som hos disse indveudig, t?et med Pollen. Mellem Krönen, 

 de fem til dens nedre Del fastvoxede Stövtråde og Pistillen 

 danues der i Blomstens nedre Del fem trange Kanaler, som 

 före ned til Nektariet. Blomsten er som bekjeudt starkt pro- 

 terandrisk, og da Ärret, når det ndfolder sig, er hsevet så 

 meget över Knapperne, at det vanskelig vil kunne röre ved 

 disse, svnes Selvbestövning hor nsesteu iimuliggjort. Men 

 denne Art er heller ikke arktisk. 



Gentiana involucrata PiOTTB. 



De undersögtc Exemplarer ere fra Talvik og Hasvik i 

 Finmarken oj; fra Tromsö. Blomsterstanden er hos denne 

 Art ofte stasrkt sammentrfengt og tillige, ganske som Gentiana 

 luieas, kompliceret ved akcessoriskc (seriale) Skud. I Regeleu 

 fandt jeg fölgende Bygning. Hovedaxen begrj^nses af en 

 Blomst, der er frerameligere i sin Udvikling end alle de 

 andre. Neden nnder den findes indtil 4, t?et sammentraingte 

 Bladpar, af hvilke de nederste to krydses under omtreut 

 rette Vinkler; det tredje står derimod ikke korsvist med 2det 

 og det 4:de heller ikke nöje i Kors med 3dje; disse to Blad- 

 par rykke raere hen över Mellemrummene mellem de to 

 förste, sikkerliff fordi de der finde bedst Pläds. Hvert af 

 disse otte Blade stötter to eller tre Blomster. I den unge 

 Stånd fandt jeg dem tydelig stillede i Zigzag på samme 

 Made som Blomsterne hos forskjellige andre Planter, såsom 

 Aristolochia Clematitis, Lythrum Salicaria, Verhascum o. s. v.; 

 senere bliver dette udvisket, og Blomstene komme til at stå 

 i en raere ret Linie. Den överste i hver Raekke er den 

 geldste, den nederste den yngste. Mellem Rjekkerne i en 

 Blomsterstands Bladaxler er der en vis Overensstemmelse, i 

 det den Iste Blomst i alle Rsekker viger ud til selv samme 

 Side, f. Ex. til venstre, hvorefter da naturligvis den 2den 

 Blomst i hver Raskke står til den anden Side, og den 3djc 

 til samme Side som den förste (ligesom f. Ex. Hanblomsterne 

 i et Euphorhia-Cyatliium). 



