30 WARMIXG, OM NOGLE ARKTISKE V.EXTERS BIOLOGI. 



Jeg fandt ikke Lejlighed til at gjöre Forsög med dens 

 Evne til at fånge og fordöje Insekter, men benicerkede blöt, 

 at der förekom Rester af Smädyr i Bladhiilheden, mest af 

 sasrdeles små Leddyr, men disse Rester förekom dog meget 

 sparsomt. Hcrefter synes den at beuvtte dyrisk Föde i blöt 

 meget ringe Udstrtekning. I JNIodsaetning til den fandtes der 

 mange Insektrester, og det af större Dyr, under de indrullede 

 Bladkanter af P. alpina, der jo også efter H. Muller og 

 Klein (i Cohns »Beiträge zur Biologie der Pflanzen», 3 Bd.) 

 viser de samme Sekretionsfaenomener m. m. som P. vulgaris. 

 Denne sidste fanger o^så i de arktiske Lande, f. Ex. i Grön- 

 land, små Leddyr. 



Bladene af P. villosa have i övrigt også i alt vgesentligt 

 samme Byguing som P. alpinas i Fölge Klein. Överhuden 

 på Overfladen har mere eller mindre bölgede Cellevsegge og 

 er tast besat med Kjertelhår, dels stilkede, dels siddende, 

 begge Slags med halvkuglerunde Hoveder, hvis Celler ere 

 ordnede på samme Made som hos de andre Pinguicula- Arter 

 eller hos andre Stjärnehår (f. Ex. Hipjmris^s) og forskjellige 

 andre Legemer. Stomata findes. Undersidens Överhud har 

 mindre bölgede Cellevsegge, og dens Kjertelhår ere som hos 

 P. alpina meget små, sasnkede ned endog under Bladfladens 

 Niveau og med fåcellcde Hoveder. Mellem de to Hudlag 

 findes 2 — 4 Lag af ensartede klorofyltörende Mesofylceller; 

 disse ere mere eller mindre isodiaraetriske, dog strakte noget 

 mere i transversal (horisontal) end vertikal Retning. 



Blomstens Stilling på Stilkeu og dens Form vil ses 

 af hosstående Figurer (Fig. 9). Her skulle blöt fölgende 

 Forhold saerlicr fremhaeves. Krönen er mes-et blest violet 

 med inörkere Striber (omtrent 4 på hver af dens Lapper: 

 Fig. C) og har på Underlseben to guUige Pletter, eller også 

 er Underlfeben midt på gullig. På Grund af Farvens Bleghed 

 og Blomstens ringe Störrelse (Fig. A), falder den långt mindre 

 i Ojnene end de to andre Arters. 



Sporen er ret og meget träng; den kan vsere vendt i 

 forskjellig Retning fra skrat opad (Fig. C) til omtrent vandret 

 (Fig. A, B); da til med også Indgangen til Blomsten er 

 meget snaever, egentlig kun en midt på lidt bredere SpaHe, 

 der undertiden ntesten er endog helt lukket af de på Under- 

 laeben stående Hår, når denne er trykket tfet op til Over- 

 laebeu, er det klart, at der må en meget fin Sugesnabel til 



