p 



BIHANCi TILL K. SV. VET.-AKAD. IIANDL. BAND 12. AFD. III. N:0 2. o9 



bliver Tråden pludselig tyndere (Fig. 13 E). Jo laangere inde 

 pä Underbaegeret Stövdragerne stå, desto mindre ere de og 

 desto mere indad kriimmede; de allerinderste have korte og- 

 staerkt krummede Trade, livis övre tyndere Del imidlertid er 

 lige så läng eller endogså laengere end på de yderste Stöv- 

 dragere (Fig. 13 C, D). Da Stövdragerne ere så tset og fast 

 sammensluttede över Blomstens Midte, synes alle mindre og 

 svao-ere Insekter at måtte vaere absolut udelukkede fra Adsfano- 

 til den af Underbfegerets indre Side danned-e Honning; jeg 

 kan naermest blöt t^nke mig kraftigere Dyr, som Hiimler og 

 Bier, i Stånd til at bane sig en Vej, men måske også Sommer- 

 fugles fine Sugesnabel kan opdage en Vej ned mellem Trå- 

 dene. Noget Insektbesög har jeg ikke haft Tid at observere. 



Lsengdesnittene vise fremdeles, at taet under Stövdrager- 

 taget ligge Fistillerne gjemte. De mod Spidsen svagt fortyk- 

 kede Grifler ere oprette, og de uregelma^ssig lappede Ar (se 

 Fig. 13 F) komme derved til at befinde sig lige under Stöv- 

 knapperne, delvis endog i umiddelbar Beröring med de in- 

 derste, korte Stövdrageres. Blomsten er svagt proterandrisk; 

 de yderste Stövdragere åbne deres Knäpper meget tydlig en- 

 dog på et Tidspunkt, da Kronbladene endnu nassten stå opret, 

 og för Arrene ere helt modue, om end store. Men Arrene 

 traede åbenbart i Funktion meget hurtig efter de yderste Stöv- 

 dragere, thi har jeg også set Arrene bedjekkede med Masser 

 af spiret Pollen, för de inderste Stövdrageres Knäpper havde 

 åbnet sig. Krydsbestövning må jo nok kunne udföres, men 

 for övrio-t kan det vist med Vanskelighed undgåes, at Pollen 

 falder fra en Blomsts Antherer ned på dens egne Ar, når et 

 Insekt tvinger sin Sugesnabel ned mellem Stövdragerne, h vilket 

 åbenbart endog synes at måtte ske så meget letterc, fordi 

 Trådene ere ru og derfor må wiöre mere Modstand mod en 

 indtraengende Insektsnabel og rystes så meget desto sta^rkere. 

 Det vil da komme an på, om fremmed Pollen spirer eller ud- 

 vikler sig raskere end eget Pollen. Men finder Krydsbestöv- 

 ning ikke Sted, må Selvbestövning i alle Fald til sidst, når 

 de korte Stövdragere åbne sm med Nödvendighed foreo-å. 



'Teg kjender ikke nogen anden Rnbus-Axt, hvis Selvbe- 

 stövning er sikret i den Grad som dennes, og man må da sik- 

 kert heri se en Tilpasning af Arten til det ugunstige Vejrlig, 

 som den under sin Blomstriug vist ofte må kunne va!re udsat 

 for. Den Art, der kommer den n^rmest, er, efter hvad jeg 



