BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. IL«lNDL. BAND 12. AFD. III. N:0 4. 7 



Efter dessa allmänna anmärkningar öfvergår jag till skil- 

 dringen af lafvegetationen på några särskilda lokaler, enligt 

 anteckningar på stället, hvilka anteckningar blifvit ytterligare 

 kompletterade, sedan efter hemkomsten den insamlade skörden 

 blifvit fullständigt granskad. Dessa lokaler äro hufvudsakligen 

 Rund sh er g et, Brunnefjellet och Skansberget vid hamnplatsen 

 Slussen, FJenån, Morlanda vid Strömdala och Särbo samt 

 Skåpesund i Stahla socken. 



Rundsberget är ett kalt granitberg med mot hafsviken och 

 en del af landsidan branta väggar. På de lodräta branterna 

 mot landsidan förekomma temligen ymnigt Gr^rojjhora spodo- 

 ehroa, Umbilicaria pustrdata, Rhizocarpon geographicum (sparsamt 

 blandad med Rh. viridiatrum), Lecanora tartarea, Pannaria 

 lanuginosa, Parmelia ronspersa (dålig) och olivacea. Dessa 

 arter falla genast i ögonen och bestämma, så att säga, laf- 

 vegetationens fysiognomi redan på afstånd. 



Mindre i ögonen fallande äro Lecanora atra och sordida 

 subcarnea, Rinodina confragosa, Lecidea Dicksonii, Stereocaulon 

 nanum (i sprickor), och der vatten tidtals framsipprar Ephebe 

 jjubescens, Pyrenopsis hwmatopis och Massalongia carnosa. På 

 sluttningar med afrundade ytor växa Lecanora tartarea och 

 chlorophoe oides, I^ecidea neglecta, Phi/llisciim Demangeonii. 



Branterna mot hafssidan äro nedtill alldeles laffria, högre 

 upp delvis betäckta med sterila lafcrustor, delvis nakna, så 

 att den röda fältspateu öfverallt framsticker; på andra ställen 

 åter ser man Ramalina scopulorum i 2 former: en äldre, som 

 på afstånd synes grå, en yngre, på afstånd hvitgul, här och 

 der Peltigera canina, Gyrophora spodochroa och sällsynt en 

 och annan rosett af Physcia aguila. På bergpallar, dit man 

 kan komma upp från båten, träffas nära vattenbrynet Verrri- 

 caria maura och något högre upp Ep)liebe pubescens, en steril 

 thallus af någon Pyrenopsisart, sannolikt ha^matopis och Sarco- 

 gyrie Clavus. 



Vandrar man uppför sluttningarne på bergets landsida, så 

 träffas åtskilliga Cladonier: rangiferina och silvatica, squamosa , 

 gracilis, cornucopioides, men alla dåliga eller i stympade for- 

 mer. Högre upp, på till dels mossbeklädda sluttningar växa 

 Evernia furfuracea, Parmelia incurva, Sphceroplioron fragile 

 och coralloides, Parmelia saxatilis och var. omphalodes, Ce- 

 traria glauca, Biatora rivulosa, Cornicularia acideata, Peltigera 

 canina, malacea och scabrosa, Toninia caudata, Cladonia ranqi- 



