BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAU. HANDL. BAND 12. AFD. III. \:0 6. 5 



vara förhanden, särskildt i Alperna, sannolikt beroende på de i 

 alptrakterna skarpt växlande yttre betingelserna. Detta fram- 

 gick dels af några af Mullers egna undersökningar^) der- 

 städes, dels genoni en jemförelse mellan desamma och de 

 från andra delar af Alperna af t. ex. L. RicCA meddelade. 

 Det var då ej heller att vänta, att MtJLLEES och andras under- 

 sökningar i hvarje fall skulle gälla för de inom Skandinavien 

 förekommande blomformerna. Sålunda synas flere uppgifter 

 af AxELL och Muller stå i strid mot hvarandra, och vissa 

 hithörande frågor fordra derför utan tvifvel ytterligare under- 

 sökningar. 



Särskildt är detta fallet hvad våra nordliga fjelltrakter 

 beträffar. Det vitomordentliga intresse, som blommornas be- 

 fruktningsanordningar ega, beror väl till största delen på 

 deras underbara afpassning för insektverlden. Det gifves 

 blomväxter, som äro förenade med vissa insektgrupper genom 

 en samhörighet, som innebär ino^entino- mindre än ett huf- 

 vudvilkor för bådaderas existens, ty endast i blomman finner 

 insekten sin näring, och endast genom insektbesöket i blom- 

 man förmedlas den för växtens fortplantning nödvändiga 

 befruktnincfen. Blomväxterna och insekterna blifva derioenom 

 till en viss grad beroende af hvarandra. Vi känna, att båda- 

 dera ännu anträffas så långt som invid gränserna af den eviga 

 snön. Men vi känna också, att bådadera aftaga i mångfald 

 och ofta äfven i lifaktighet i samma mån de närma sig 

 gränsen för sin utbredning. Och under sådana förändrade, 

 ofta måhända abnorma lefnadsförhållanden — månne ännu 

 samhörigheten är lika oumbärlig, symbiosens band lika hårdt 

 tillknutet? 



Åtskilliga företeelser känna vi redan, som komma oss 

 att besvara denna fråga nekande. En sådan möjlighet är 

 gifven i det slutresultat, som, främst genom H. Mullers för- 

 tjenster, erhållits af hittills gjorda undersökningar öfver 

 blommornas byggnad i vexelförhållande till insekterna. Då 

 A. Knight (1799) och några andra forskare samt slutlicren 

 Ch. Darwin (1859) genom experiment kommit till den erfa- 

 renheten, att en blommas befruktning med eget pollen gåfve 

 en sämre afkomma, än då främmande frömjöl tillfördes mär- 

 ket, erhöllo de snillrika upptäckter, som redan 1793 offent- 

 liggjorts af Chr. c. Sprengel rörande blommornas befruktning 



') Alpenblumen, sid. 538, 539 o. följ. 



