8 LINDMAN, SKANDIN. FJELLVÄXTERNAS BLOMNING O. BEFRUKTNING. 



I. 



Fjellflorans allmänna blomningsföreteelser 



med afseende på betydelsen för insektbesöken. 



De orsaker, på hvilka insektbesökens mängd i olika 

 blommor kan bero, hafva på följande sätt sammanstälts af 

 H. MiJLLER ^) : 



1. Egendomligheter i färg och lukt. 



2. Honungens mängd och olika grad af åtkomlighet, 

 det sista i någon mån äfven gällande för frömjölsbehållarne. 



3. Blomningstid och ståndort. 



Af dessa orsaker utgöras alla, med undantag af stånd- 

 orten, af egendomligheter hos sjelfva blomman. Då vi gå 

 att göra undersökningar i högfjellstrakter i nordligare länder, 

 måste vi emellertid medgifva, att ståndorten blir en faktor af 

 den största betydelse. Ju högre vi stiga på fjellet, desto 

 mer närma vi oss de regioner, som ej normalt äro iusekt- 

 lifvets hemvist och der snart äfven växtlifvet upphör. Men 

 redan under denna gräns äro ofta naturförhållandena högst 

 ogynsamma för bådadera. Afven der insektverlden är rik- 

 ligt representerad, hör det till vanligheten, att dess lifsytt- 

 ringar under större delen af den varmare årstiden hämmas 

 af låg temperatur och ogynsara väderlek i öfrigt. Det be- 

 tyder föga att kunna uppvisa ett så stort antal arter, som 

 det vi ega i Skandinaviens fjelltrakter, ty individernas antal 

 är på de flesta lokaler ganska ringa. I regeln upptages 

 en stor del af den korta nordiska sommaren såväl i mel- 

 lersta Skandinaviens fjell som i dess nordligaste del. Fin- 

 marken o. s. v., af kalla, blåsiga, regniga dagar. Det 

 är derför helt naturligt, att vi för dessa trakter i allmänhet 

 måste förutsätta mycket sparsamma insektbesök, ja ofta nog 

 medgifva, att sådana alldeles kunna uteblifva. En del in- 

 sekter, såsom humlor och många flugor; sky ej att vara i 

 rörelse under mulna dagar, ja t. o. m. under stilla regn, 



') Die Befr. d. Blum., sid. 431, följ. 



