BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 12. AFI). III. N:0 6. 13 



träffande drag skildrar Lapplands fjellflora. Samma iaktta- 

 gelser med afseende på Lappland gjorde L. L. L^STADIUS^). 

 Dessa företeelser framhållas af Schubeler (auf. arb.) samt af 

 Bonnier och Flahault ^), hvilka senare vid sin ankomst till 

 Skandinavien 1878 (liksom GöPPERt 1859) i hög grad öfver- 

 raskades af blommornas genom de djupa färgtonerna för dem 

 främmande utseende redan på mellersta Skandinaviens låg- 

 land. Flahault ^) företog derefter jemförande undersöknin- 

 gar genom sådd af samma fröarter uti Paris och uti Upsala, 

 försök, som P. F. AVahlberg*) och Schubeler förut anordnat 

 vid olika breddgrader inom Sverige och Norge. Blomfärgen 

 blefi de flesta fall långt lifligare vid högre latitud; ett mot- 

 satt förhållande, eller färgstyrkans aftagande, iakttogs aldrig. 



Samtlige de nämnde författarne äro af den meningen, 

 att det är belysningens styrka eller långvarighet under som- 

 maren, som vid de nordligare breddgraderna möjliggör blom- 

 färgernas liflio-het. Genom dess fortvaro under största delen 

 af dygnet blir assimilationen starkare och byggnadsämnen 

 (resp. upplagsnäring) bildas i riklig mängd ^). Detta senare ^) 

 är vilkoret för utvecklingen af blommans starka färg; ty med 

 riklig tillgång på byggnadsämnen kunna starkt färgade blom- 

 mor normalt utvecklas äfven i mörker '). 



Ar den ljusmängd betydlig, som trakterna i polcirkelns 

 närhet erhålla? En beräkning häröfvcr är gjord af C. Fearn- 

 LEY ^). Af denna framgår å ena sidan, att eqvatorn får i 

 medeltal för året mera ljus och värme än någon annan af 

 parallelcirklarne, men å den andra, att ingenstädes ett så 

 högt maximum för en viss dag uppnås, som vid polen. Om 

 maximum vid eqvatorn (vid dagjemningstiderna) är 1, är 

 det vid polen vid sommarsolståndet 1,-^5 och samtidigt vid 

 eqvatorn O.917. Vid denna senare tidpunkt inträffar ett an- 



') Loca parallela plantarum, uti Nova acta reg. soc. Upsal., voL XI, 

 1839, sid. 203, följ. 



•') Observations etc, sid 13. 



') Nouvelles observations etc, sid. 185. 



*) Växtfärgernas förändring i Lappmarken, uti Ofvers. af K. Vet. 

 Ak. förh., 1845, sid. 213, 214. 



*) Se exempel härpå hos F. R. Kjellmän, Ur polarväxternas lif, 

 uti A. E. NOKDENSKIÖLDS >Studier och forskningar», sid. 530. 



^) Se Flahault, anf. st., sid. 184. 



') Sachs, Lehrbuch der Bot., 1874, sid. 708. och Vorlesungen iiber 

 Pflanzenphysiol., 1882, sid. 648. 



*) Forhandlinger i Videnskabs-Selskabet i Christiania, 1868, sid 

 345-350. 



