34 LINDMAN, SKANDIX. FJELLVAXTERNAS BLOMNING O. BEFRUKTNING. 



ning för de talrika fjärilarne derstädes. Tafl. I, fig. 1, A 

 och B, visar skilnaden mellan exemplar från Dovrefjell och 

 Alperna. Exemplar från södra Sverige (Gotland, Småland) 

 hafva sporren ända till 15 mm lång. 



Blommornas starka vällukt är förut beskrifven. Såsom fig. 1, 

 A, utvisar, är honungshalten särdeles betydlig. Muller har i Al- 

 perna hos Platanthera solstitialis (= bifolia), hvars sporre till ge- 

 stalt och proportioner mycket liknar ifrågavarande arts, funnit liksom 

 här halfva sporren nektarfyld, under det den på låglandet blott var 

 fyld till 1/3 (MtJLL. Alp., sid. 71, fig. 17 och sid. 564). Under en 

 regnig dag fann jag ett ex. af Årgynnis Påles Schiff. hvila på Gymn. 

 conopsea; sedan båda försigtigt inflyttats, qvicknade fjäriln snart till 

 och försökte suga af honungen, men kunde blott med stor svårighet 

 finna sporrarnes mynningar med sin tunga. 



Salicinese. 

 Salix TouRN. 



I fjelltrakterna representeras dioecismen företrädesvis af 

 detta slägtes talrika former. Hos nästan alla dessa se vi en 

 egendomlighet, som vid jemförelse med låglandets former 

 tyckes vara mindre fördelaktig, nemligen att bladen äro ut- 

 vecklade samtidigt med hängena. De små fjellvidena med 

 endast terminala hängen ega utan tvifvel bladen såsom skydds- 

 medel för dessa; uti spetsen af årsskottet hos *S. polaris Wg. 

 och herbacea L. sitter det af tvenne starkt kupiga blad om- 

 gärdade hänget. Hos gråvidena blifva emellertid honhängena 

 med sina gråuUiga fruktämnen föga eller icke framhållna 

 från löfverket. Hanhängena ega deremot en mera lysande 

 färg; till den vanliga gula ståndarfärgen kommer i fjellen 

 stundom Ijusrödt, då ståndarknapparue kunna vara violetta, 

 eller äro hängena guldglänsande (S. lanata L.). Honungs- 

 mängden är alltid betydlig, och insektbesöken synas temli- 

 gen talrika. Muller (Alp., fig. 'o'!) afbildar blommorna hos 

 5. herbacea med de stora nektarierna, det ena på fram-, det 

 andra på baksidan af blomman. Hos S. /)o/arzÄ fins det senare, 

 som är det största, liksom hos S. herbacea, men det främre, 

 mindre, saknas, åtminstone i honblomman, enär hängefjället 

 sitter hårdt slutet kring fruktämnet. 



Besökande insekter i temligen stor mängd, nemligen flugor och 

 några humlor, såg jag redan -^ g, en kall, blåsig dag (luften -1-7° C.) 



