62 LINDMAN, SKANDIN. FJELLVÄXTERNAS BLOMNING O. BEFRUKTNING. 



Besöktes mycket ofta af flugor (i Alperna fann Muller i blom- 

 morna 43 arter dipterer). En sådan, af vanliga fönsterflugans stor- 

 lek, sågs -V7 länge uppehålla sig i blomman, dels ätande frömjöl af 

 den ensamt blommande ståndaren, dels sugande på staminodiemas 

 knappar, dels sugande af honungen på deras insida. De flesta flugor 

 uppsöka denna honung. ^ g sågos flere större, svarta och grönglän- 

 sande flugor, samt en liten vifvel, Anthonomus Rubi. -^/^ sågs på 

 blommoma Coenonympha Pamphilus. 



Onagrarise. 

 Epilobium alsinefolium Vill. 



Horaogam. 



Beskrifves och afbildas af Muller (Alp., sid. 211, fig. 

 83, E. origanifoUum Lam.). Denne författare har dock tyd- 

 ligen icke observerat blommorna under fullaste blomning, ty 

 han uppger att kronans vidd, t, o. m. i solsken, blott går till 

 10 mm och hans fig. 83, B, visar kronbladen slutna. Jag af- 

 bildar derför här, tafl. III, fig. 29, en fullt utslagen blomma. 

 Den håller ända till 17 mm mellan två motsatta kronblads 

 spetsar. Blott under sjelfva middagstimmarne träffas den så 

 vidöppen; redan kl. 4 e. m. i varmaste solsken och stilla 

 luft blifva kronbladen slutna. I denna senare ställning, såsom 

 också Mullers afbildning visar, nedmjölas märket genom 

 beröring med de längre ståndarnes pollen. Frömjölet är 

 här mycket klibbigt, och dess tetrader hänga tillsamman me- 

 delst långa slemtrådar. Då kronbladen äro fullt utbredda, 

 äro äfven alla ståndarknappar aflägsnade från märket; de 

 4 lägre nå ej fullt upp till märket och kunna således endast 

 tjena korsbefruktningen. 



Insektbesök varseblef jag icke. Talrika små flugor och mygg, 

 som kringsvärmade bestånden, voro säkerligen lockade af vattensam- 

 lingen och dyn och sågos stundom alldeles tillfälligt sitta på blommorna. 



Epilobium augustifolinm L. 



Besökare: ^';^, "^/g, * g talrika små individ af Bombus alprvis; 

 ^/g B. lapponicus (se under Aconitum)\ ^ g B. terrestris (mycket ifrigt); 

 ^/g Agrotis cuprea (alla besöken vid 680 m). 



