6Q LINDMAN, SKAXUIX. FJELLVÄXTERXAS BLOMNING O. BEFRUKTNING. 



Astragralus alpinas L. 



Befruktningsapparaten finnes beskrifven hos Axell (An., 

 sid. 17; se äfven sid. 73 och 111). Homogami är rådande. 

 jNIuller (Alp., sid. 232) har dock gjort den riktiga anmärk- 

 ningen, att blomman ej vid första insektbesöket brytas upp, 

 såsom Axell påstår, utan åter sluter sig och flere gånger 

 kan besökas. 



Blomman är fullkomligt symmetrisk, tafl. III, fig. 32, A. 

 Dess lukt och färg äro mycket starka. Fodret är kort och 

 iindertill (vid .r) föga åtsittande, hvilket i förening med kö- 

 lens och vingarnes betydliga längd (långa »häfstångsarmar») 

 gör blomman löst sammanfogad och lätt öppnad (fjärilar be- 

 söka henne derför gerna, såsom äfven framgår af Mullers 

 lista öfver insektbesöken, anf. st.). 



Denna art torde mer än någon annan i den egentliga fjellregio- 

 nen (vid och ofvanför 900 ni) besökas af insekter. Jag iakttog föl- 

 jande besökare: -*'g en stor Bombus Ågrorum; '^/^ en liten B. niva- 

 lis; ^^ji, ^^1 en liten B. alpinus; ^^j-j (en mycket varm dag) talrika 

 fjärilar af arterna Lyciena pheretes, L. Argtis L. ab. Argyrognomon, 

 L. astrarclte Brgst., Polyommatns hippothae (skogsängar vid 850 m). 



Åstragaliis oroboides Horn. 



Till sin blomma liknar denna art långt mera Oxytropis 

 lapponica än A. alpinits. Se tafl. Ill, fig. 33, A. Färgen är en- 

 färgadt blekblå, endast å kölen och seglets bas något violett; 

 fodret är rödviolett, svarthårigt; lukt saknas. Axell uppför 

 arten såsom homogam (An., sid. 111). 



Det som mest påminner om Oxytropis är den i hög grad 

 förhandcnvarande snedheten hos blomman. A tafl. III, fig. 

 33, A, as, ses, hurusom äfven här venstra vingen står högre 

 än den andra och är tryckt upp mot seglet. Den är dess- 

 utom smalare genom kanternas inrullning. B, 1, märg; slut- 

 ligen är den mera böjd ut från kölen än den högra vingen. 

 Seglet är här, framifrån sedt, mycket osymmetriskt. C; dess 

 venstra hälft synes nemligen förminskad genom att hafva 

 blifvit starkare tillbakaböjd; dessutom är midtlinien och klon 

 något krökt. 



Jag har ej genom att iakttaga humlornas beteende i 

 blommun fått denna snedliet förklarad; luiml(>bosöken voro 



